Arsenuranilita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ca(UO₂)₄(AsO₄)₂(OH)₄·6H₂O |
Localitat tipus | dipòsit d'urani de Cherkasar, Pap, Chatkal-Kuraminskii, Namangan Viloyati, Uzbekistan |
Classificació | |
Categoria | arsenats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 8.EC.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.EC.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VII/D.21 ![]() |
Dana | 42.4.9.1 |
Heys | 20.7.8 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 15.4Å, b = 17.4Å, c = 13.77Å |
Color | groc, taronja |
Exfoliació | perfecta |
Duresa | 2 a 3 |
Diafanitat | semitransparent |
Densitat | calculada 4,25 g/cm³ |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1.738 nβ = 1.761 nγ = 1.774 |
Birefringència | δ = 0,036 |
Mineral radioactiu ![]() | |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1958 |
Símbol | Auy ![]() |
Referències | [1][2] |
L'arsenuranilita és un mineral de la classe dels arsenats. Rep el seu nom de la seva composició química, que conté arsènic i urani, i de la seva possible relació amb la fosfuranilita.
Característiques
L'arsenuranilita és un arsenat uranil de calci, amb fórmula química Ca(UO₂)₄(AsO₄)₂(OH)₄·6H₂O. Degut al seu contingut d'urani es tracta d'un mineral radioactiu. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic formant escates fines i incrustacions en forma de líquens de cristalls allargats, de fins a 0,5 mm. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 2 i 3.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'arsenuranilita pertany a «08.EC: Uranil fosfats i arsenats, amb relació UO₂:RO₄ = 3:2» juntament amb els següents minerals: françoisita-(Nd), phuralumita, upalita, françoisita-(Ce), dewindtita, kivuïta, fosfuranilita, yingjiangita, dumontita, hügelita, metavanmeersscheïta, vanmeersscheïta, arsenovanmeersscheïta, althupita, mundita, phurcalita i bergenita.
Formació i jaciments
L'arsenuranilita es troba a les zones d'oxidació de dipòsits d'urani que contenen sulfurs d'arsènic. Sol trobar-se associada a altres minerals com: paraschoepita, schoepita, metazeunerita, novačekita i uranospinita. La seva localitat tipus és el dipòsit d'urani de Cherkasar, a Pap (Chatkal-Kuraminskii, Namangan Viloyati, Uzbekistan). També se n'ha trobat a Sheenjek (Alaska, Estats Units), Castell-estaó (Lleida, Catalunya), Beaufort West (Cap Occidental, Sud-àfrica) i a tres localitats alemanyes: Bergen (Saxònia), Ellweiler (Renània-Palatinat) i Menzenschwand (Baden-Württemberg).
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
Enllaços externs
- Galeria d'imatges (anglès)