Boixa rovellada
Hydnellum ferrugineum ![]() | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() ![]() | |||||||||
Bolet | |||||||||
Taxonomia | |||||||||
Super-regne | Eukaryota | ||||||||
Regne | Fungi | ||||||||
Classe | Agaricomycetes | ||||||||
Ordre | Thelephorales | ||||||||
Família | Bankeraceae | ||||||||
Gènere | Hydnellum | ||||||||
Espècie | Hydnellum ferrugineum ![]() P.Karst., 1879 | ||||||||
La boixa rovellada[1] (Hydnellum ferrugineum), també conegut per bolet d'agulles rovellat,[2] és una boixa d'agulles de carn compacta, caracteritzada per la superfície del barret vellutada, sense zones concèntriques, de color bru rovell i que, quan és jove, és blanquinosa i pot exsudar gotes vermelles[1][2][3]
Morfologia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Hydnellum_ferrugineum_59272.jpg/220px-Hydnellum_ferrugineum_59272.jpg)
Solitari o gregari, gran, de fins a 10 cm de diàmetre; en forma de tap troncocònic, més tard estés; superfície vellutada i azonada, bonyaguda; de jove blanquinosa, en madurar brunenca i, més tard, rovellada; de jove pot secretar gotes de color vermell sang.
Revers amb agulles decurrents, inicialment blanquinoses, més tard de bru rosàcies a bru vermelloses, es extrems clars.
Cama de fins a 5 cm de longitud; molt vellutada i enfeltrada; bru vermellosa a molt fosca; sol incorporar acícules de pi.
Carn zonada, bru vermellosa; d'olor i tast farinàci[1][2][3]
Hàbitat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Hydnellum_ferrugineum_in_Pinus_halepensis_forest_%28Tamaj%C3%B3n%2C_Spain%29.jpg/220px-Hydnellum_ferrugineum_in_Pinus_halepensis_forest_%28Tamaj%C3%B3n%2C_Spain%29.jpg)
Molt comú, des de l'estiu a ben entrat l'hivern; des de l'estadi subalpí a la terra baixa; en el sòl de pinedes; entre la pinassa, vora pins i avet [4]
Comentaris
Carn + KOH: bru oliva (en seccions fines de carn)
És molt semblant la boixa de sang (Hydnellum peckii) que creix en els mateixos hàbitats, però que és de carn inodora o gairebé inodora i molt picant.
Comestibilitat
No és comestible[2]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 Gràcia, Enric. La Clau dels Bolets: Identifica'ls de la mà d'Enric Gràcia, Vol. I, p:137. El Papiol: efadós, 2021. ISBN 978-84-18243-12-7.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Vidal, Josep Maria; Ballesteros, Enric. Bolets dels Països Catalans i els seus noms populars. Figueres: Brau Edicions, 2013. ISBN 9788496905986.
- ↑ 3,0 3,1 Laessøe, Thomas; Petersen, Jens H. Fungi of temperate Europe. Princeton Oxford: Princeton University Press, 2019. ISBN 978-0-691-18037-3.
- ↑ Llistosella, Jaume. «Mòdul Fongs. Banc de Dades de Biodiversitat de Catalunya. Generalitat de Catalunya i Universitat de Barcelona.», 2013.