Dolomitització
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Dolomitized_marble_in_marble_%28Gouverneur_Marble%2C_Mesoproterozoic%2C_~1.1_Ga%3B_Route_11_roadcut_north_of_Antwerp%2C_New_York_State%2C_USA%29_2.jpg/220px-Dolomitized_marble_in_marble_%28Gouverneur_Marble%2C_Mesoproterozoic%2C_~1.1_Ga%3B_Route_11_roadcut_north_of_Antwerp%2C_New_York_State%2C_USA%29_2.jpg)
La dolomitització és el procés geològic pel qual les roques calcàries es transformen en dolomies, ja sigui totalment o parcial.[1][2] Aquest procés suposa una recristal·lització a gran escala on el magnesi reemplaça el calci en l'estructura de la calcita; aquest procés segueix la següent equació estequiomètrica:[3]
2CaCO3(calcita) + Mg2+ ↔ CaMg(CO₃)2(dolomita) + Ca2+
Malgrat que la dolomita és un mineral que pot precipitar directament a partir de fluids, el procés de formació més habitual és la dolomitització, és a dir, el reemplaçament de la calcita. Aquesta substitució sol ser contemporània a la formació del sediment, o bé té lloc poc després al fons marí; també és possible que es produeixi durant l'evaporació de l'aigua en zones de sabkha.[4]
Textures
La dolomitització suposa una recristal·lització a gran escala; el resultat final d'aquesta substitució sol ser una textura granoblàstica consistent en un mosaic de cristalls de dolomita de dimensions mitjanes a grosses, la majoria dels quals, idiomòrfics, amb el típic hàbit de rombe.[1][2]
Ambients
La dolomitització depèn d'algunes condicions específiques com ara que la solució presenti una ràtio Ca:Mg baixa, una àrea de superfície reactiva, la mineralogia d'aquesta superfície, altes temperatures que impliquin l'estabilitat termodinàmica del sistema o la presència d'inhibidors cinètics com ara els sulfats.[3]
Si els inhibidors cinètics i les altes temperatures són compatibles, la dolomitització pot desenvolupar-se en ambients salins per sota de la saturació cinètica i termodinàmica de la dolomita. Aquest tipus d'ambients inclouen zones d'aiguabarreig entre aigua dolça i salada, ambients mareals des de hipersalins fins a salinitats normals, ambients hipersalins supramareals, etc. Quan tots aquests requeriments s'acompleixen, la dolomitització pot tenir lloc en ambients alcalins que poden trobar-se sota la influència de bacteris reductors i processos de fermentació.[5][6]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 «Dolomitització». Enciclopèdia.cat.
- ↑ 2,0 2,1 «Dolomitització». Diccionari de geologia - IEC.
- ↑ 3,0 3,1 Whitaker, Fiona F.; Xiao, Yitian «Reactive transport modeling of early burial dolomitization of carbonate platforms by geothermal convection» (en anglès). AAPG Bulletin, 94, 6, 2010-6, pàg. 889–917. DOI: 10.1306/12090909075. ISSN: 0149-1423.[Enllaç no actiu]
- ↑ Machel, Hans-G.; Mountjoy, Eric W. «Chemistry and Environments of Dolomitization —A Reappraisal» (en anglès). Earth-Science Reviews, 23, 3, 1986-5, pàg. 175–222. DOI: 10.1016/0012-8252(86)90017-6.
- ↑ Hardie, L. A. «Dolomitization; a critical view of some current views» (en anglès). Journal of Sedimentary Research, 57, 1, 01-01-1987, pàg. 166–183. DOI: 10.1306/212F8AD5-2B24-11D7-8648000102C1865D. ISSN: 1527-1404.
- ↑ Wilson, E. N.; Hardie, L. A.; Phillips, O. M. «Dolomitization front geometry, fluid flow patterns, and the origin of massive dolomite; the Triassic Latemar buildup, northern Italy» (en anglès). American Journal of Science, 290, 7, 01-09-1990, pàg. 741–796. DOI: 10.2475/ajs.290.7.741. ISSN: 0002-9599.[Enllaç no actiu]