Estanislau Kostka
![]() | Aquest article té bibliografia, però no se sap quina referència verifica cada part. Podeu millorar aquest article assignant cadascuna d'aquestes obres a frases o paràgrafs concrets. |
![]() | Per a altres significats, vegeu «Estanislau». |
![]() Escultura de Pierre Legros, 1705 (Roma, Seminari jesuïta de S. Andrea al Quirinale) ![]() | |
Nom original | (pl) Stanisław Kostka ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 28 octubre 1550 ![]() Rostkowo, powiat przasnyski (Polònia) (en) ![]() ![]() |
Mort | 15 agost 1568 ![]() Noviciate of Sant'Andrea, Rome (Estats Pontificis) (en) ![]() ![]() |
Sepultura | Església de Sant'Andrea al Quirinale (Roma) |
Grup ètnic | Polonesos i Raça blanca ![]() |
Religió | Catolicisme i Església Catòlica ![]() |
Formació | Akademisches Gymnasium Novitiate of Sant'Andrea al Quirinale (en) ![]() ![]() |
Activitat | |
Ocupació | seminarista catòlic, religiós cristià, místic ![]() |
Orde religiós | Jesuïtes |
novici | |
Celebració | Església Catòlica Romana |
Beatificació | 19 d'octubre de 1605 , Roma nomenat per Pau V |
Canonització | 31 de desembre de 1726 , Roma nomenat per Benet XIII |
Festivitat | 13 de novembre |
Iconografia | Jove amb hàbit jesuïta; amb el Nen Jesús als braços; lliri; amb la Mare de Déu |
Patró de | Protector dels estudiants (1729); novicis jesuïtes; copatró de Polònia |
Família | |
Pare | Jan Kostka ![]() |
Germans | Paweł Kostka ![]() |
![]() ![]() | |
![]() ![]() |
Estanislau Kostka o Stanisław Kostka (Rostkowo, Polònia, 28 d'octubre de 1550 - Roma, 14 d'agost de 1568) va ser un novici jesuïta polonès, proclamat sant per Benet XIII el 1726. Amb els sants Lluís Gonzaga i Joan Berchmans és sant patró dels joves estudiants.
Biografia
Stanisław Kostka va néixer a Polònia, al si d'una rica família noble: era el segon fill de Joan, senyor de Zakroczym i senador del regne, i de Margarida de Drobniy Kryska, de la família dels ducs de Masòvia. El 1564 va ser enviat a Viena amb el seu germà gran perquè hi estudiés al col·legi dels jesuïtes. La llegenda diu que mentre era malalt i no podent anar a l'església a rebre l'eucaristia, la va rebre de mans de santa Bàrbara i dos àngels: va prendre llavors la decisió de fer vida religiosa. A Viena va decidir d'ingressar a l'orde jesuïta, però va trobar una forta oposició per part de la seva família, i el seu germà arribà a pegar-lo.
Va marxar d'amagat de Viena camí de Roma, on volia anar caminant. Va estar un temps amb el superior provincial de l'orde, Sant Pere Canisi, a Dillingen, i va anar a Roma, on el 28 d'octubre del 1567 va fer els primers vots religiosos com a novici, davant del general Sant Francesc de Borja. Va entrar al Collegio Romano per estudiar-hi filosofia i teologia i fer-se sacerdot, però va emmalaltir greument i va morir la nit del 14 d'agost de 1568.
- Retrat del sant nen
- Pintura de Barłomiej Strobel, 1643-1644 (Torun, S. Joan)
- Estàtua de S. Estanislau per Pierre Legros, 1705 (Roma, Sant'Andrea al Quirinale)
- Escultura de Johannes Bitterich a Bamberg, s. XVIII
Veneració
Va ser beatificat per Pau V el 19 d'octubre de 1605 i canonitzat per Benet XIII el 31 de desembre de 1726. La seva festivitat litúrgica és el 13 de novembre.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Biografia al lloc dels jesuïtes Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.