Heterogenita
![]() | |
---|---|
![]() Heterogenita (negre) amb crisocol·la (blau) | |
Fórmula química | CoO(OH) |
Epònim | heterogeneïtat ![]() |
Localitat tipus | mines de Wolfgang Maaßen, Districte de Schneeberg, Muntanyes Metal·líferes, Saxònia, Alemanya |
Classificació | |
Categoria | òxids |
Nickel-Strunz 10a ed. | 4.FE.20 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 4.FE.20 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | IV/F.04e ![]() |
Dana | 6.1.4.2 |
Heys | 7.21.1 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal |
Color | negre, vermellós, marró negrós |
Fractura | irregular, desigual, concoidal |
Duresa | 3 a 5 |
Lluïssor | metàl·lica, mat |
Color de la ratlla | negre, marró |
Diafanitat | opaca |
Densitat | 4,13 a 4,47 g/cm³ (mesurada) |
Propietats òptiques | anisotròpica |
Pleocroisme | fort |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1967-s.p. |
Símbol | Htg ![]() |
Referències | [1] |
L'heterogenita és un mineral de la classe dels òxids. Rep el seu nom del grec, i significa "d'un altre tipus", incidint en com el mineral difereix pel que fa a la seva composició d'altres minerals similars.
Característiques
L'heterogenita és un òxid de fórmula química CoO(OH) o Co3+O(OH), tot i que la fórmula HCoO₂ podria ser més correcta. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 3 i 5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'heterogenita pertany a «04.FE - Hidròxids (sense V o U) amb OH, sense H₂O; làmines d'octaedres que comparetixen angles» juntament amb els següents minerals: amakinita, brucita, portlandita, pirocroïta, theofrastita, portlandita, pirocroïta, bayerita, doyleïta, gibbsita, nordstrandita, boehmita, lepidocrocita, grimaldiïta, feitknechtita, litioforita, quenselita, ferrihidrita, feroxihita, vernadita i quetzalcoatlita.
Formació i jaciments
Es troba com a producte de la meteorització de la smaltita a Schneeberg, Alemanya; també com un producte d'alteració de la linneïta, el que constitueix un important mineral de cobalt, tal com es troba a Shaba, a la República Democràtica del Congo. Es troba de manera generalitzada en sòls residuals per sobre de roques ultramàfiques.[2] Va ser descoberta a les mines de Wolfgang Maaßen, al districte de Schneeberg, a les Muntanyes Metal·líferes (Saxònia).
Als territoris de parla catalana se n'ha trobat a la mina Solita, situada a Peramea (Pallars Sobirà, Lleida), a la mina Linda Mariquita d'el Molar (Priorat, Província de Tarragona), a la mina Atrevida, a Vimbodí (Conca de Barberà, Província de Tarragona), a les mines Brezal, a Pavías (Castelló), així com a La Soulanette i a les mines de Costabona, a Prats de Molló-la Presta (Pirineus Orientals).
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)