José Manuel Aizpurúa
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1902 ![]() Sant Sebastià (Guipúscoa) ![]() |
Mort | 6 setembre 1936 ![]() Sant Sebastià (Guipúscoa) ![]() |
Causa de mort | pena de mort, ferida per arma de foc ![]() |
Formació | Universitat Politècnica de Madrid ![]() |
Activitat | |
Ocupació | arquitecte, fotògraf ![]() |
Partit | Falange Espanyola de les JONS ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Família | |
Germans | Juan Aizpurúa Azqueta ![]() |
José Manuel Aizpurúa (Sant Sebastià, 1902 - Sant Sebastià, 6 de setembre de 1936), arquitecte i fotògraf, representant del racionalisme arquitectònic espanyol.
Neix a Sant Sebastià, però estudia a Madrid entre 1921 i 1927, on coneix en Federico García Lorca, Luis Buñuel i Salvador Dalí.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Donostia_Aizpurua_Klub_Nautikoa.jpg/220px-Donostia_Aizpurua_Klub_Nautikoa.jpg)
El 1929 projecta, juntament amb en Joaquín Labayen, amb qui comparteix estudi professional al carrer Prim de Sant Sebastià, l'edifici del Club Nàutic de Sant Sebastià, actualment considerat un dels primers i més importants exemples del racionalisme a Europa. Llavors es trobava al costat del Gran Casino de la ciutat (avui Ajuntament), el seu aspecte diàfan, el seu color blanc i les seves formes d'inspiració marítima l'uneixen amb el maquinisme i amb el pensament vanguardista de l'arquitecte Le Corbusier.
Amb la finalitat d'estendre les seves idees arquitectòniques innovadores, el 1930 organitza una exposició amb en Ricardo de Churruca i Labayen a l'Ateneo Guipuzcoano. A finals d'aquest mateix any s'incorpora al GATEPAC (Grupo de Artistas y Técnicos Españoles para el Progreso de la Arquitectura Contemporánea), grup que ja s'havia format a Saragossa. El grup GATEPAC advoca pel desenvolupament de l'arquitectura a Espanya. Organització que a Catalunya s'anomenava GATCPAC (Grup d'Arquitectes i Tècnics Catalans pel Progrés de l'Arquitectura Contemporània).[1]
Als anys 30 simpatitza amb les idees nacional-sindicalistes, essent un dels creadors de Falange Española. Del mateix José Antonio Primo de Rivera rep l'encàrrec de dissenyar la capçalera del diari falangista Arriba i és anomenat membre de la Junta Política el 1934 amb el càrrec de Delegado Nacional de Prensa y Propaganda i fundador de la Falange Española de las JONS a Sant Sebastià. La seva militància política provoca que l'afusellin a la presó d'Ondarreta, tres dies abans que les tropes del Bàndol nacional entressin a Sant Sebastià, el 6 de setembre de 1936.
Referències
- ↑ Joan Ramon Resina, El aeroplano y la estrella: el movimiento de vanguardia en los Países Catalanes, 1904-1936, Rodopi (Texto y teoría, 22), 1997, pág. 278. ISBN 9789042002067