Sádaba
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat autònoma | Aragó | |||
Província | província de Saragossa ![]() | |||
Capital | Sádaba ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 1.263 (2023) ![]() | |||
Idioma oficial | castellà (predomini lingüístic) ![]() | |||
Geografia | ||||
Part de | Mancomunitat Clarina de las Cinco Villas ![]() | |||
Superfície | 129,549332 km² ![]() | |||
Altitud | 454 m ![]() | |||
Limita amb | Carcastillo Biota Eixea Layana Castiliscar Uncastillo Bardenas Reales ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 50670 ![]() | |||
Fus horari | UTC+01:00 ![]() | |||
Codi INE | 50230 ![]() | |||
Altres | ||||
Agermanament amb | Navarrencs ![]() | |||
Lloc web | sadaba.es ![]() |
Sádaba és un municipi d'Aragó situat a la província de Saragossa i enquadrat a la comarca de Las Cinco Villas. Una mica apartat del centre es troba el mausoleu dels Atilis, d'època romana.
Història
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Sadaba_-_Ayuntamiento.jpg/220px-Sadaba_-_Ayuntamiento.jpg)
Les restes romanes properes a la vila fan pensar que, encara que es desconeix l'any de la seva fundació, podria estar relacionada amb el moviment d'algun petit assentament romà proper a posicions més defensives davant els atacs bàrbars.
La zona de Sádaba començà a repoblar-se al segle xi. El 1099 foren els seus senyors García Garcés y la seva esposa Blanquita (o Velasquita). El 1125 es construí un castell més primitiu que l'actual, fundat per Alfons I El Batallador. El 1159 era propietat d'un fill dels senyors, Don Pedro García, la qual cosa significava un senyoratge hereditari, quelcom res comú a Aragó durant el segle xii.
Als inicis del segle xiii Arnau d'Alascún tiranitzava els veïns de Sádaba i realitzava corregudes per la contigua Navarra, per la que Sanç VII "El Fort" actuà militarment contra ell i posà a Sádaba sota la seva protecció el 1215. El 1221, hagué de repetir l'operació contra el fill de l'anterior, Fortanet d'Alascún, la seva mare Maria, els quals lliuraren la vila a perpetuïtat.
El 1223 ja figurava Ferran de Leret com a tinent a “Sádaba Nova”, any del qual data el castell nou. El seu successor Teobald I tornà la vila i el castell a Fortanet el 1244, a precs del comte de Verán, però amb totes les obligacions d'un vassall. Sádaba tornà a Aragó per sol·licitud dels seus veïns el 1261. Anys després s'aixecà en armes per la guerra contra Navarra i França el 1283.
A la Guerra dels dos Peres, Sádaba fou una de les lliurades en ostatges a Carles II de Navarra durant les negociacions entre ambdós reis. Pere IV vengué la vila a Francisco de Villanueva el 1384, però els veïns compraren llur llibertat el 1399 i Sádaba ja no tornà a sortir de la Corona d'Aragó. El 1452 tornà a patir atacs navarresos, igual que altres localitats frontereres. El 1518 Carles I confirma tots els privilegis de la Vila.
Agermanaments
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)