Čaruklugové
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Crystal_Clear_action_spellcheck.png/48px-Crystal_Clear_action_spellcheck.png)
Kmen Čaruklugů nebo Čaruklugové, (turecky Çarukluğ boyu, persky جرقلغ → Žrklg) byl kočovný turkický kmen žijící v Altajském regionu. Podle seznamů Mahmúda Kašgarského pocházejí z 22 turkomanských kmenů Oguzů. Ve středověku patřil k původním obyvatelům Altajského regionu, především jeho jihozápadní části.
Původ
Záznamů o Čaruklugech není mnoho a prakticky nejsou dostupné. Strohé a kusé zmínky se nacházejí v Kašgarského epose „Divân-ı Lügati't-Türk“ z 11. století a Rašídaddín Fazlullahových seznamech, kde seřazení kmenů v písemné formě bylo zaznamenáno podle dobového chápání politické situace. Kašgarský ale neuvádí, jakým způsobem zjistil území obývané Čaruklugy a podle čeho přiřadil klan Čaruků k Oguzským Turkmenům, nebo jaký byl rozdíl mezi klanem Čaruků a kmenem Čaruklugů.[1]
„ | ...Čarukové jsou jeden z Oguských klanů, patřících do tureckých kmenů vytvořených z Turkmenů. Tito Oguzové sdružují dvaadvacet divizí, které jsou soběrovní a vzájemně se uznávají. V pořadí dvaadvacátý jsou Čaruklugové žijící v malém počtu v městě Barčuk | “ |
— Mahmúdal-Kášgharí „Divân-ı Lügati't-Türk“[2] |
Město Barčuk (soudobý název) se nachází v dnešním Maralbešském kraji v Ujgurské autonomní oblasti Sin-ťiang v Čínské lidové republice, kde je pod správou Kašgarské prefektury.
Dělení konfederace Oguzů podle Oguz-name
- Podle Oguz-kaganova dastanu, známého taky pod názvem Oguz-name,[3][pozn. 1] se Oguzové skládají z 24 turkomanských kmenů (Čaruklukové zde nejsou zmíněni).[pozn. 2]
Oguzské kmeny podle eposu Mahmúda Kašgarského
- V epose od Mahmúda Kašgarského Divân-ı Lügati't-Türk[4] napsaného v 11. století se uvádí:
„ | …ve svazu Oguzů je 22 divizí… | “ |
Čaruklugové jsou uvedeni na 22. místě v pořadí.
Pořadí | Oguzská konfederace Turkmenských kmenů podle Divân-ı Lügati't-Türk | Tamgy |
---|---|---|
01 | První a hlavní: jsou Kynykové, dnes kagani. | ![]() |
02 | Druhý: Kayıové jinak v literatuře nazýváni Kai, Kaj → Kajlar. Zejména kmenové symboly Bulharského klanu Dulo a Oguzského kmene Qayп → Kajy jsou stejné. | ![]() |
03 | Třetí: Bajundurové také Bajyndyr, v literatuře zvaný Baian, Bajan. | ![]() |
04 | Čtvrtý: Iwaové také nazýváni Jıwa, Jiva. | ![]() |
05 | Pátý: Salgurové → Salur. | ![]() |
06 | Šestý: Avšarové → také Afšar, Avšarské kmeny. | ![]() |
07 | Sedmý: Begtiliové → také Begdili nebo Bejdili. | ![]() |
08 | Osmý: Bügdüzové. | ![]() |
09 | Devátý: Bajati | ![]() |
10 | Desátý: Jazgyrové. | ![]() |
11 | Jedenáctý: Ejmür → také Ejmir. | ![]() |
12 | Dvanáctý: Karabölükové → také Karaevli. | ![]() |
13 | Třináctý: Alkabölükové → také Alkaevli. | ![]() |
14 | Čtrnáctý: Igdırové také nazýváni İgder, İgdir a Igder. | ![]() |
15 | Patnáctý: Juregirové také nazýváni Jüregir. | ![]() |
16 | Šestnáctý: Tutırkaové → Dondurga. | ![]() |
17 | Sedmnáctý: Ulajundlugové také nazýváni Alajund, Alajuntlu také Alajurtlu. | ![]() |
18 | Osmnáctý: Tügerové také nazýváni Düver, Düğer, Töker nebo Tüker. | ![]() |
19 | Devatenáctý: Bečenekové také nazýváni Bečenekiči, Pečenek, Pečeneg. | ![]() |
20 | Dvacátý: Čuvaldarové také nazýváni Čavundurové. | ![]() |
21 | Jednadvacátý: Čepniové → Turkický kmen Bektašiů? | ![]() |
22 | Dvaadvacátý: Čaruklukové v malém počtu, jejich záznamy jsou málo dostupné. | ![]() |
[2]
Poznámky
.
Reference
- ↑ Prof. Dr. Sümer, Faruk „Oğuzlar (Türkmenler) Tarihleri-Boy Teşkilatı Destanları“, Türk Dünyası Araştırmaları Vakfı, İstanbul 1999, ISBN 975-498-130-2, sayfa 227-229-232.
- ↑ a b c Atalay, Besim. „Divanü Lügati't - Türk“. Ankara: Türk Tarih Kurumu Basımevi (2006). ISBN 975-16-0405-2, Cilt I, sayfa 55, sayfa 57 (turecky)
- ↑ MEHMEDALI, Emsal-i, Rıza Nur. Oguzname:Emsal-i Mehmedali:XVI.yy.da yazlms Turk atasozleri kitab. Kairo: Turk Dunyas Arastrmalar Vakf ISBN 9-75498-057-8, ISBN 978-9-75498-057-8 (Turecky), 1992. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ MAḤMŪD, Kāshgarī, James Kelly, Kütüphanesi (Istanbul, Turkey) Millet. Türk Şiveleri Lügatı = Dīvānü Luġāt-It-Türk. Duxbury, Mass: Tekin (turecky), 1982. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Související články
Externí odkazy
- Kniha Dede Korkut (pdf formát v turečtině) na Povolení-Walkerův Archív "Turecké Ústní Podání" vstup na H-Net (v angličtině).
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Çarukluğ boyu na turecké Wikipedii.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Turkické národy | |
---|---|
Kurzíva s † ukazují vymřelé skupiny – znak † ukazuje vymírající skupiny | |
Historické skupiny národů, kmenů a klanů | Turkuti † • Jenisejští Kyrgyzové † • Kanglyové † • Karlukové • Kimakové † • Kumáni (Polovci) • Kypčaci • Kızılbašové • Ogurští Turci – Avaři † • Hunové † • Chazaři † • Prabulhaři † • Oguzští Turci • Türgešové † • Siungnuové † • Šatoové † • Tinglingové † • Wusunové † |
Současné národy a národnosti | Altajové • Azerové • Balkaři • Baškirové • Chakasové• Chaladžové • Chorásánští Turci • Čulymci • Čuvaši • Dolgani † • Gagauzové • Iráčtí Turkmeni • Jakuti • Karačajové † • Karaité † • Karakalpaci • Karamanliové • Karapapachové † • Kaškajové • Kazaši • Krymčáci † • Krymští Tataři • Kumandynci † • Kumykové • Kyrgyzové • Meschetští Turci • Najmani • Nogajové • Salarové • Syrští Turkmeni • Šorci • Tataři • Telengiti • Teleuti • Tofalaři † • Turci • Turkmeni • Tuvinci • Ujgurové • Urumové • Uzbeci • Jugurové † |
Západoevropští Turci | Turci v západní Evropě |
Balkánští a ostatní Turci | Turci v Bulharsku • Turci v Egyptu • Turečtí Kyprioti • Turci v Kosovu • Turci v Severní Makedonii • Turci v Rumunsku • Turci v Západní Thrákii • Muslimové v Řecku |