Žiroslav II.
Důstojný (Venerabilis) Žiroslav II. | |
---|---|
biskup vratislavský | |
![]() | |
Církev | římskokatolická |
Diecéze | vratislavská |
Předchůdce | Walter z Malonne |
Nástupce | Jaroslav Opolský |
Osobní údaje | |
Datum narození | ? |
Datum úmrtí | 1198 |
Místo úmrtí | Vratislav?, ![]() |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Henry_I_the_Bearded_wedding.jpg/250px-Henry_I_the_Bearded_wedding.jpg)
Žiroslav II. (latinsky Siroslaus, polsky Żyrosław, † 1198) byl jedenáctý biskup vratislavský v letech 1170 nebo 1171 až 1198.
Život
O původu biskupa Žiroslava není nic známo a rovněž zprávy o jeho působení ve funkci jsou sporé a příležitostné.
V řadě případů spolupracoval s knížetem Boleslavem I. Vysokým při zakládání nových řeholních institucí. Roku 1175 při příležitosti vyhotovení oficiální zakládací listiny pro cisterciácký klášter v Lubuši (polsky Lubiąż, německy Leubus) knížetem Boleslavem (klášter přitom vznikl zřejmě již dříve po roce 1163) udělil biskup Žiroslav cisterciákům právo na desátky z nově založených vsí na Lehnicku. Zmíněná listina je také dokladem plánovité emfyteutické, etnicky především německé kolonizace Slezska organizované (s knížecí podporou) církevními institucemi.[1] Obdobně nově zřízené komendě řádu johanitů v Týnci nad Slezou (polsky Tyniec nad Ślęzą, německy Groß Tinz a.d. Lohe) udělil biskup Žiroslav někdy před rokem 1189 desátky a patronát kostela v Brdě (polsky Bardo, německy Wartha) u Ząbkowic (u tohoto kostela vzniklo ve 13. století cisterciácké opatství).[2]
Podporoval rovněž řád premonstrátů a před rokem 1193 je uvedl do dosud benediktinského kláštera svatého Vincence v Olbíně (polsky Ołbin, německy Elbing) u Vratislavi. Tuto změnu potvrdil při své návštěvě Vratislavi roku 1197 i papežský legát Petr z Capuy.
Žiroslav pokračoval v církevní reformě a snahách o upevnění kněžské kázně, započatých jeho předchůdcem Walterem z Malonne. Součástí reformy bylo též úsilí o osamostatnění církve od světské moci. V roce 1180 se účastnil i významného sjezdu polských knížat a biskupů v Łęczyci, na kterém se knížata vzdala některých vrchnostenských práv ve prospěch biskupů a potvrdila volbu biskupů katedrálními kapitulami a neodcizitelnost biskupských majetků.
Ve stejném roce byla dokončena stavba nové vratislavské katedrály sv. Jana Křtitele v románském slohu, zahájená za Waltera z Malonne. Z doby Žiroslava II. pochází nejstarší zachovaná pečeť vratislavských biskupů; je na ní vyobrazen Žiroslav s modelem dokončené katedrály.
Žiroslav jakožto úřadující vratislavský biskup celebroval roku 1190 svatební obřad, při kterém byli oddáni syn Boleslava I. Vysokého Jindřich a Hedvika z Andechsu, která byla po své smrti svatořečena a stala se patronkou Slezska.
Odkazy
Reference
Literatura
- SKŘIVÁNEK, František; TOVAČOVSKÝ, Jaroslav. Vratislavští biskupové v dějinách Slezska. Praha: Nakladatelství ONYX, 2004. ISBN 80-86788-15-6, ISBN 80-902907-7-9. S. 13–14.
- KOPIEC, Jan. Bistum Breslau. In: GATZ, Erwin. Die Bistümer des Heiligen Römischen Reiches von ihner Anfängen bis zur Säkularisation. Freiburg in Breisgau: Verlag Herder, 2003. ISBN 3-451-28075-2. S. 130–131, 142.
- ŻERELIK, Rościsław. Dzieje Śląska do 1526 roku. In: CZAPLIŃSKI, Marek. Historia Śląska. Wrocław: Wydawnictvo Uniwersytetu Wrocławskiego, 2002. ISBN 83-229-2213-2. S. 50–53.
- ŻUREK, A. Żyrosław II. In: Encyklopedia Wrocławia. Wrocław: [s.n.], 2000. S. 971.
- PATER, Józef. Z dziejów archidiecezji wrocławskiej - 6. Okres wielkich biskupów (1169-1301). Nowe Życie. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-11-06. Archivováno 6. 11. 2009 na Wayback Machine.
Předchůdce: Walter z Malonne | ![]() | Biskup vratislavský 1170/71–1198 | ![]() | Nástupce: Jaroslav Opolský |