Admiral Kuzněcov
![]() Admiral Kuzněcov | |
Základní údaje | |
---|---|
![]() | |
Typ | letadlová loď |
Třída | Projekt 1143.5 |
Jméno podle | Nikolaj Gerasimovič Kuzněcovi |
Objednána | 3. března 1981 |
Zahájení stavby | 22. února 1983 |
Spuštěna na vodu | 5. prosince 1985 |
Uvedena do služby | 21. ledna 1991 plně dokončena v roce 1995 |
Osud | V opravě (2022) |
Poznámka | loděnice Nikolajev |
Takticko-technická data | |
Výtlak | 67 500 t (plný) |
Délka | 304,5 m |
Šířka | 72 m |
Ponor | 11 m |
Pohon | parní turbíny 8 kotlů 4 hřídele 204 000 koní |
Rychlost | 32 uzlů (59 km/h) |
Dosah | 8 500 nám. mil (15 700 km) při rychlosti 18 uzlů (33 km/h) |
Posádka | 1 690 důstojníků a námořníků |
Výzbroj | 6× AK-630 8× 3K87 Kortik 12× P-700 Granit 24× 9K330 Tor |
Letadla | 18× Suchoj Su-33 6× Mikojan-Gurevič MiG-29K 4× Kamov Ka-31 2× Kamov Ka-27 |
Admiral Kuzněcov (rusky plným názvem Тяжёлый авианесущий крейсер «Адмирал Флота Советского Союза Кузнецов»; česky Těžký letadlový křižník „Admirál loďstva Sovětského svazu Kuzněcov“) je jediná letadlová loď ruských námořních sil.[1] Původně byla postavena jako jedna ze dvou lodí stejnojmenné třídy; podle ruské klasifikace jde o těžký letadlový křižník, z jehož paluby měly primárně působit letouny Suchoj Su-33 a vrtulníky Kamov Ka-27. Vlajková loď Severní floty VMF Admiral Kuzněcov strávila většinu své kariéry v docích, sporadické plavby i přístavní službu komplikovaly nespolehlivé pohonné jednotky a nevyhovující zázemí pro posádku.[2]
První bojové nasazení Admirala Kuzněcova se uskutečnilo na přelomu let 2016 a 2017 během ruské intervence v Sýrii, kdy z něj působily i nové letouny MiG-29K nebo vrtulníky Ka-52K. Zároveň se však projevil špatný technický stav a zanedbaná údržba lodi, což vedlo média i odborníky k označením typu „nejochořelejší válečná loď na světě“.[3] Od září 2018 byly na lodi prováděny dlouho odkládané střední opravy a modernizace. V noci z 29. na 30. října došlo v opravárenském závodě v Murmansku k vážné nehodě, při níž jen díky značnému úsilí posádky loď unikla z potápějícího se plovoucího doku PD-50. Nedostatek servisních kapacit po ztrátě jediného dostupného doku ohrožuje dokončení oprav a návrat lodě do služby.[2][p 1]
Dne 12. prosince 2019 vypukl během oprav v murmanském přístavu na palubě lodi požár.[4] Opravy plavidla mají trvat do roku 2024.[5][6]
Stavba a pojmenování
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Configuration_TAVKR_SSSR_Kuzn%C4%9Btsov.svg/300px-Configuration_TAVKR_SSSR_Kuzn%C4%9Btsov.svg.png)
Loď byla zkonstruována v loděnici Jižní Nikolajev v Mykolajivě na Ukrajině. Její kýl byl položen 22. února 1983, na vodu byla spuštěna 5. prosince 1985 a do výzbroje Sovětského námořnictva byla zařazena až 21. ledna 1991; plně dokončena byla teprve v roce 1995. Jedná se o jednu ze dvou lodí své třídy; druhá jednotka byla v nedostaveném stavu odkoupena Čínou, kde byla dokončena a zařazena do čínského námořnictva pod jménem Liao-ning.
Už od počátku byla loď opakovaně přejmenovávána. Její první jméno bylo Riga, v listopadu 1982 byla přejmenována na Leonid Brežněv, v srpnu 1987 na Tbilisi a 4. října 2000 na Admiral Flota Sovětskogo Sojuza Kuzněcov, zkráceně Admiral Kuzněcov, podle admirála Nikolaje Gerasimoviče Kuzněcova.
Plánovaná modernizace
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/MOD_UK_45153831.jpg/220px-MOD_UK_45153831.jpg)
Loď v roce 2012 měla projít modernizací, při níž měla dostat nové stíhací letouny MiG-29K (původně zamýšlené pro tuto loď, ale vyvíjeny nakonec byly pro Indii a její nosič Vikramaditya), které měly nahradit stroje Suchoj Su-33, kterým v roce 2015 končila služba na lodi. Jelikož jsou letouny MiG-29K menší než Su-33, loď jich měla pojmout dvojnásobek.
Další částí modernizace mělo být rozšíření prostoru hangáru a výměna současné pohonné jednotky za parní turbínu nebo i nukleární reaktor. Dále měla být posílena protiletadlová obrana a naopak demontována část protilodních střel P-700 Granit. V rámci případné modernizace je možná instalace katapultu na úhlovou palubu (podobně jako na amerických nosičích).[7]
Nasazení
Admiral Kuzněcov je jedinou letadlovou lodí, kterou provozuje Námořnictvo Ruské federace. Poprvé byla vojensky nasazena 15. listopadu 2016 v rámci ruské vojenské intervence v Sýrii, kdy stíhačky Su-33 vybavené systémem SVP-24 zlikvidovaly podle oficiálních ruských zdrojů větší skupinu bojovníků teroristické organizace Džabhat Fatah aš-Šám.[1]
Podle ruského portálu RBK stálo ruský rozpočet vyslání letadlové lodě Admiral Kuzněcov k břehům Sýrie asi 7,5 až 10 miliard rublů.[8]
Stav
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Admiral_Kuznetsov%2C_Russian_Aircraft_Carrier_%2818996981764%29.jpg/220px-Admiral_Kuznetsov%2C_Russian_Aircraft_Carrier_%2818996981764%29.jpg)
Podle některých západních expertů[kdo?] loď není[kdy?] v dobrém technickém stavu a je závislá na značně zastaralých technologiích.[1] Dlouhodobě poruchami trpící a většinou do černého dýmu zahalené plavidlo je podle listu The Daily Telegraph na každém kroku doprovázeno remorkérem připraveným loď v případě havárie všech strojů odtáhnout.[3]
V polovině listopadu 2016 informovalo ministerstvo obrany Ruské federace o havárii stíhacího letounu MiG-29, jemuž při přistávání na Kuzněcovovi selhaly oba motory.[9] V prosinci 2016 havaroval víceúčelový stíhací letoun Suchoj Su-33 ve Středozemním moři při pokusu o přistání.[9] Po těchto dvou nehodách byla veškerá letadla z Admirala Kuzněcova přesunuta na ruskou leteckou pozemní základnu Hmímím, dokud technické problémy s přistáváním letadel na palubě lodi nebudou vyřešeny.[10]
Dne 12. prosince 2019 letadlovou loď zachvátil požár. Stalo se tak v opravárenském doku v Murmansku, kdy během svařování dopadla jiskra do podpalubí, kde se vznítil skladovaný mazut. Požár byl uhašen v ranních hodinách následujícího dne. Během události bylo zraněno 12 osob, jeden námořní důstojník zemřel.[11][12]
Dle ruského listu Kommersant jsou škody na plavidle odhadovány na 95 miliard rublů (35 miliard korun), přičemž jeho hodnota má být 110 miliard a není tedy jasné, jestli se oprava plavidla vůbec vyplatí.[13] Naopak dle ředitele Spojené loďařské společnosti plavidlo neutrpělo kritické poškození a oheň nebude mít významný dopad na délku a cenu oprav. Udržení provozuschopnosti vlajkové lodě je otázkou prestiže, neboť jde o jedinou ruskou letadlovou loď a stavba nové je nad možnosti ruských loděnic.[14]
V prosinci 2022 vznikl na lodi další požár, k větším škodám podle loďařů nedošlo.[15]
Palubní letadla
- Suchoj Su-33
- MiG-29K
- Suchoj Su-25 UTG
- Kamov Ka-27
- Kamov Ka-52K
Odkazy
Poznámky
- ↑ PD-41, poslední ruský plovoucí dok obdobných parametrů, kotví u Vladivostoku a jeho doprava severní cestou do Murmansku by byla velmi komplikovaná.[2]
Reference
- ↑ a b c PROCHÁZKOVÁ, Petra. Admirál Kuzněcov zažil křest ohněm. Ruská letadlová loď dopravila do Sýrie řízené ‚hloupé‘ bomby. Lidové noviny [online]. 2016-11-19 [cit. 2016-11-20]. Dostupné online. ISSN 1213-1385.
- ↑ a b c ZAJAC, Ivan. Zkáza doku PD-50: Velká krize Severní floty VMF. ATM. 2018, roč. 50, čís. 12, s. 62–67. ISSN 1802-4823.
- ↑ a b CORNELIA, Cornelia Karin. Putins Flugzeugträger ist ein marodes Dampfschiff. [Welt] [online]. 2016-10-22 [cit. 2016-12-25]. Dostupné online.
- ↑ Na jediné ruské letadlové lodi Admirál Kuzněcov vypukl požár. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2019-12-12]. Dostupné online.
- ↑ MAZURENKO, Alona. Russians brought their only aircraft carrier to critical condition and looking for those responsible. Ukrainska Pravda [online]. 2023-01-09. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Russian Aircraft Carrier To Rejoin The Fleet In Late 2023 [online]. Navalnews.com [cit. 2021-06-24]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Military Range, Letadlová loď Kuzněcov
- ↑ Cesta Admirála Kuzněcova do Sýrie stála miliardy rublů, vypočítal ruský portál
- ↑ a b Ruský Admirál Kuzněcov přišel ve Středomoří o další letadlo, přepadlo z paluby. Česká televize [online]. 2016-12-05 [cit. 2016-12-25]. Dostupné online.
- ↑ Archivovaná kopie. www.defenseworld.net [online]. [cit. 2016-12-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-12-07.
- ↑ СЕРГИЕВСКАЯ, Наталия. Искра упала в трюм с мазутом: на крейсере «Адмирал Кузнецов» произошёл пожар [online]. 2019-12-12 [cit. 2019-12-14]. Dostupné online. (rusky)
- ↑ Что известно о пожаре на "Адмирале Кузнецове" и что еще ему пришлось пережить [online]. BBC, 2019-12-12 [cit. 2019-12-14]. Ruskojazyčná verze BBC News. Dostupné online. (rusky)
- ↑ Konec Admirála Kuzněcova? Požár na ruské letadlové lodi způsobil škody za 95 miliard rublů. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2019-12-19 [cit. 2019-12-22]. Dostupné online.
- ↑ Ruská letadlová loď Admiral Kuzněcov ještě není odepsaná [online]. Armadninoviny.cz, 2019-12-31 [cit. 2019-12-31]. Dostupné online.
- ↑ Na ruské letadlové lodi Admirál Kuzněcov hořelo. K větším škodám podle loďařů nedošlo. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2022-12-22 [cit. 2022-12-22]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Admiral Kuzněcov na Wikimedia Commons
- Článek o ruských letadlových lodích
- Not What You Think: How Russia Stole and Ruined its Only Aircraft Carrier na YouTube (anglicky)
- Heavy aircraft-carrying cruiser - Project 11435 [online]. russianships.info [cit. 2015-06-14]. Dostupné online. (anglicky)
- Megaprojects: Admiral Kuznetsov: Russias Beleaguered Aircraft Carrier na YouTube (anglicky)
Letadlové lodě v aktivní službě | |
---|---|
Čína: Liao-ning • Šan-tung • Francie: Charles de Gaulle • Indie: Vikramaditya • Vikrant • Itálie: Giuseppe Garibaldi • Cavour | |
Rusko: Admiral Kuzněcov • Španělsko: Juan Carlos I • Thajsko: Chakri Naruebet • Velká Británie: Queen Elizabeth • Prince of Wales | |
Spojené státy americké: Abraham Lincoln • Carl Vinson • Dwight D. Eisenhower • George H. W. Bush • George Washington • Gerald R. Ford • Harry S. Truman • John C. Stennis • Nimitz • Ronald Reagan • Theodore Roosevelt | |
Seznam letadlových lodí ve službě |
Sovětské a ruské válečné lodě po roce 1945 | |
---|---|
Letadlové lodě: | Projekt 1123 (Moskva) • Projekt 1160 • Projekt 1143 (Kiev) • Projekt 1143.5 (Admiral Kuzněcov) • Projekt 1143.7 (Uljanovsk) |
Křižníky: | Projekt 68bis (Sverdlov) • Projekt 82 (Stalingrad) • Projekt 58 (Kynda) • Projekt 1134 (Kresta I) • Projekt 1134A (Kresta II) • Projekt 1134B (Kara) • Projekt 1144.2 (Kirov) • Projekt 1164 Atlant (Slava) |
Torpédoborce: | Projekt 30bis (Skoryj) • Projekt 41 (Něustrašimij) • Projekt 56 (Kotlin) • Projekt 56M (Kildin) • Projekt 57bis + 57A (Krupnyj + Kanin) • Projekt 61 (Kashin) • Projekt 956 Saryč (Sovremennyj) • Projekt 1155 Fregat (Udaloj) |
Fregaty: | Projekt 42 (Kola) • Projekt 50 (Riga) • Projekt 159 (Petya) • Projekt 35 (Mirka) • Projekt 1159 (Koni) • Projekt 11661 (Gepard) • Projekt 1135 (Krivak) • Projekt 1124 (Grisha) • Projekt 133 (Parchim) • Projekt 11540 (Neustrašimij) • Projekt 12441 (Novik) • Projekt 22350 (Admiral Sergej Gorškov) • Projekt 11356 (Admiral Grigorovič) |
Korvety: | Projekt 204 (Poti) • Projekt 1241.2 (Pauk) • Projekt 1234 Ovod (Nanuchka) • Projekt 1239 (Bora) • Projekt 1241 (Tarantul) • Projekt 20380 (Stěreguščij) • Projekt 22800 (Karakurt) • Projekt 20386 (Děrzkij) |
Hlídkové a útočné čluny: | Projekt 122bis / Kronshtadt • Projekt 123 / P4 • Projekt 183 / P6 • P8 • P10 • P12 • Projekt 183R (Komar) • Projekt 205 (Osa) • Projekt 206 (Shershen) • Projekt 205P (Stenka) • Projekt 206EP (Mol) • Projekt 206M (Turya) • Projekt 206MR (Matka) • Projekt 1240 (Sarancha) • Projekt 1141 (Babochka) • Projekt 1145.1 (Mukha) • Projekt 205PE (Slepen) • Projekt 133 (Muravey) • Projekt 1410 (Svetlyak) • Projekt 22460 (Rubin) • Projekt 22160 (Vasilij Bykov) • Projekt 22100 (Okean) |
Pobřežní minolovky: | Projekt 265 (Sasha) • Projekt 699 (Vanya) • Projekt 1252 (Zhenya) • Projekt 1265 (Sonya) • Projekt 1258 (Yevgenya) • Projekt 1259 (Olya) • Projekt 10750 (Lida) • Projekt 12700 (Alexandrit) |
Oceánské minolovky: | Projekt 254 (T-43) • Projekt 264 (T-58) • Projekt 266 (Yurka) • Projekt 266M (Natya) • Projekt 1266 (Gorya) |
Výsadkové lodě: | Projekt 450 (MP 2) • Projekt 450bis (MP 4) • Projekt 572 (MP 6) • Projekt 188 (MP 8) • Projekt 770 (Polnocny) • Projekt 775 (Ropucha) • Projekt 1171 (Aligator) • Projekt 1174 (Ivan Rogov) • Projekt 106 (Vydra) • Projekt 1785 (T-4) • Projekt 11770 (Serna) • Projekt 21820 (Ataman Platov) • Projekt 11711 (Ivan Gren) |
Vznášedla: | Projekt 1205 (Gus) • Projekt 1206 (Lebed) • Projekt 1206.1 (Tsaplya) • Projekt 1232 (Aist) • Projekt 1232.2 (Zubr) • Projekt 20910 (Czilim) |
Špionážní lodě: | třída Okean • Projekt 394B (Primor'ye) • Projekt 1826 (Balzam) • Projekt 864 (Vishnya) • Projekt 18280 (Yury Ivanov) |
Další plavidla: | Projekt 1256 (Andryusha) • Projekt 317 (Alesha) • Ural (SSV-33) • Projekt 310 (Don) • Projekt 1886 (Ugra) • Projekt 887 (Smolnyy) |