Borovnice (okres Trutnov)
Borovnice | |
---|---|
Pohled na střed obce s kostelem sv. Víta a památným stromem | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Dvůr Králové nad Labem |
Obec s rozšířenou působností | Dvůr Králové nad Labem (správní obvod) |
Okres | Trutnov |
Kraj | Královéhradecký |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°30′33″ s. š., 15°37′2″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 380 (2024)[1] |
Rozloha | 9,77 km²[2] |
Katastrální území | Borovnice u Staré Paky |
Nadmořská výška | 481 m n. m. |
PSČ | 544 77 |
Počet domů | 160 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Borovnice 39 544 77 Borovnice u Staré Paky [email protected] |
Starostka | Eva Tajbrová |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Borovnice | |
Další údaje | |
Kód obce | 579092 |
Kód části obce | 7854 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obec Borovnice (něm. Groß Borowitz) se nachází v okrese Trutnov, kraj Královéhradecký, zhruba mezi Novou Pakou a Hostinným. Rozprostírá se v členité Podkrkonošské pahorkatině v údolí pod Čisteckou hůrou a spolu s okolními obcemi patří do regionu Podzvičinsko, který leží mezi Českým rájem a Babiččiným údolím. Žije zde 380[1] obyvatel.
V obci pramení Borecký potok, který protéká celou obcí a nakonec se vlévá přímo do Labe, a jižně nad obcí pod kopci Kazabrud (516 m n. m.) a Jelení hřbet (501 m n. m.) pramení řeka Javorka.
Historie
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1382. Dle typu zástavby se jedná o lesní lánovou ves.[4] Původ jména osady pochází dle pověsti od velkého borového lesa, kterým prý byla celá krajina zalesněna. Ve starších dokumentech je obec uváděna také jako Velká Borovnice nebo i Hrubá Borovnice (Grossborowitz), na rozdíl od sousední Malé Borovnice – Borovničky (Kleinborowitz).
Podle obecní kroniky, založené v roce 1923 řídícím učitelem Josefem Endtem a psané německy (Gedenkbuch Grossborowitz)[5] osada vznikla již v roce 1380, prvním majitelem byl Johan Pecka z Pecky. V 15. století patřila osada jako součást panství Pecka Bořitskému z Bořice, v 16. století bratřím Litoborským z Chlumu a v roce 1620 Kryštofu Harantovi z Polžic a Bezdružic. Tomu byl v roce 1621 majetek zkonfiskován a prodán Albrechtu z Valdštejna. Ten v roce 1627 ve Valdicích u Jičína založil kartuziánský klášter, kterému Pecku a k ní patřící Borovnici daroval. Pouze nejnižší, východní část osady patřila k panství Horní Branná, proto se této části říkalo „Branná“ (německy Brennei).
Po zrušení kláštera císařem Josefem II. v roce 1782 byl statek Pecka s Borovnicí předán církevním fondům a v roce 1824 je odkoupil kníže Ferdinand Trauttmansdorff.
V letech 1857–1858 byla v borovnickém údolí postavena železniční trať, zastávka v obci byla zřízena roku 1886.
V roce 1900 byla Borovnice oficiálně považována za obec německou.[6] To potvrdilo i sčítání lidu v roce 1930, kdy ze 1185 osob se 1115 hlásilo k německé národnosti. V období Protektorátu byla Borovnice součástí Sudet, jejichž výběžek zasahoval od Hostinného (německy Arnau) právě do borovnického údolí. V souvislosti s tím pak někteří obyvatelé museli po válce v roce 1946 z Borovnice odejít a do uvolněných domů se přistěhovaly české rodiny.[5]
Pamětihodnosti
- Barokní jednolodní kostel svatého Víta z let 1720–1722
- Socha Panny Marie v blízkosti kostela, socha sv. Jana Nepomuckého na východním konci obce
- Větrný mlýn – replika posledního mlýna německého typu v Čechách, zaniklého v roce 1968; stavba repliky byla dokončena v roce 2020. Mlýn se nachází v Třešňovce (nad vlakovou stanicí)
- Bývalý větrný mlýn, dnes Památník větrného mlýna
- Pruský kříž s upomínkou na válku v roce 1866
- Pramen Javorky nejvýše položený, většinou suchý
- Pramen Javorky turistický (Žebrácká studánka), dole v Myší díře
- U červeného kříže – zde byla Švédy vypálená vesnice Vidovice, označeno červeným dřevěným křížem
- Zlatnice (kaplička s křížovou cestou a málo patrné zbytky zlatého dolu)
- Nejvýše položený bod na železniční trati Pardubice – Jaroměř – Liberec (zhruba 508 m n. m.)[7]
- Památný dub v Borovnici (dub zimní, Quercus petraea) s obvodem kmene 390 cm a odhadovaným stářím 200 let (v roce 2009)[8]
- Roubené chalupy s vyřezávanými lomenicemi z konce 18. a začátku 19. století
Tradiční akce v obci
- Tradiční oslavy Dne vítězství: Ohňostroj a pohádková cesta při příležitosti oslav Dne vítězství 8. 5.
- Svatovítská pouť (vždy v týdnu, kdy slaví svátek Vít 15. 6.)
- Pouťové putování do Zlatnice
- Jarní výstup na Čisteckou hůru (588 m n. m.)
- Pálení čarodějnic na fotbalovém hřišti
- Dětský den na fotbalovém hřišti
- Hasičský ples a Borovnická tancovačka v restauraci „U Myšáka“
- Divadelní představení konané vždy v říjnu na posvícení
- Slavnostní rozsvícení vánočního stromu aneb Borovnický adventní řízek
- Vánoční výstava vyřezávaného ovoce a fotografií v restauraci „U Myšáka“
- Bigbeatové festivaly v restauraci „U Myšáka“
- Vánoční koncert v kostele sv. Víta
Galerie
- Památný dub naproti kostelu
- Kostel sv. Víta
- Kostel sv. Víta zevnitř při velikonoční bohoslužbě
- Venkovské stavení č. p. 22
- Replika větrného mlýna německého typu
- Letecký pohled
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Lánové vsi na geoportálu NPÚ
- ↑ a b BOROVNICE, Obec. Historie | Borovnice. www.borovnice.cz [online]. [cit. 2023-02-06]. Dostupné online.
- ↑ Kudrnáč (1900), s. 188
- ↑ Trať 030 Jaroměř - Stará Paka - Turnov - Liberec. www.vlakregion.cz [online]. [cit. 2023-01-27]. Dostupné online.
- ↑ Odborná databáze památných stromů. drusop.nature.cz [online]. [cit. 2023-01-27]. Dostupné online.
Literatura
- KUDRNÁČ, Václav. Úplný adresář a popis politického okresu Jičínského. Turnov: Václav Kudrnáč, 1900. 278 s. Dostupné online. S. 188–190.
- HAKEL, Augustin. Ortsbuch von Kleinborowitz, Grossborowitz, Stupna, Widach und Nedarsch: Gemeinden an der deutsch-tschechischen Sprachgrenze im Vorland des Riesengebirges. 2. vyd. Burgau: Eigenverlag, 2019. 252 s. Dostupné online. S. 73–157. (německy)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Borovnice na Wikimedia Commons
- Borovnice: oficiální stránky obce
- Borovnice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |