Důl Gabriela
Důl Gabriela | |
---|---|
Základní údaje | |
Jiné názvy | UNRA, Mír |
Typ díla | hlubinný důl |
Maximální hloubka | 750 m |
Těžba | černé uhlí |
Poloha | |
Stát | Česko![]() |
Kraj | Moravskoslezský |
Okres | Karviná |
Obec | Karviná |
Revír | Ostravsko-karvinský |
Souřadnice | 49°49′55,2″ s. š., 18°29′40,56″ v. d. |
![]() | |
Provozní údaje | |
Období těžby | 1854–2000 |
Kód památky | 49083/8-4011 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Důl Gabriela v Karviné je od roku 2004 uzavřený černouhelný hlubinný důl. Během své historie se jmenoval i UNRRA či Mír. Důl Gabriela je kulturní památkou České republiky.[1]
V budoucnu by z areálu bývalého dolu mělo vzniknout kulturní centrum s názvem "POHO Park" které nabídne informace, prostory pro k pořádání nejrůznějších akcí a zázemí pro odpočinek i vzdělání. Celý projekt nové centra tzv. "Pohornické krajiny" je vyčíslen na 500 milionů korun a měl by být financován z Operačního programu "Spravedlivá transformace" [2]
Historie
Založení dolu
V oblasti dolu byly v roce 1852 provedeny první zkušební vrty, na základě kterých bylo rozhodnuto o výstavbě dolu. V hloubce 104 m byla navrtána sloj o mocnosti 79 cm. Důlní licence byla získána v roce 1854 a v tomto roce byl také důl založen. Vlastnictví dolu bylo rozděleno mezi Františka Handwerka (25 %) a hraběte Žerotína (75 %). Důl byl pojmenován podle hraběnky Gabriele Žerotínové. 16. ledna 1856 došlo k výbuchu důlních plynů, které usmrtily 17 lidí. V roce 1859 došlo k důlnímu požáru, který poškodil dřevěné vybavení v dole i na povrchu. Jelikož stávající majitelé neměli prostředky na opravy, byl důl opuštěn a v roce 1862 prodán arcivévodovi Albrechtovi.
1862-1945
Po prodeji dolu Arcivévodovi Albrecht došlo k obnovení těžby, v roce 1865 přesáhla těžba na dolu 10.000 tun uhlí. V letech 1870–1871 došlo k zbudování jam číslo 1 a číslo 2, v roce 1872 byla vybudována vlečka, která důl spojila s Košicko-bohumínskou dráhou. V 90. letech došlo k vybudování nové úpravny a v roce 1899 byl použit první elektrický stroj – Rateaův ventilátor. V roce 1902 došlo k důlní havárii, při které zemřelo 7 horníků. V roce 1906 byl důl prodán Báňské a hutní společnosti. Ve vlastnictví této společnosti došlo k mnoha modernizačním investicím, jak na povrchu dolu, tak i v systému těžby. Ve vlastnictví této společnosti došlo například také k úpravě těžních věží, které dosáhly výšky 35 metrů.
Během první světové války vystoupala poptávka po uhlí a taktéž na dole Gabriela se výrazně zvýšila těžba uhlí. V roce 1917 došlo k rekordní roční těžbě – 717 400 tun uhlí. Vzhledem k životním podmínkám v této době však docházelo i ke stávkám a protestům horníků.
11. dubna 1924 vypukl ve sloji 29 východního pole požár, který byl zlikvidován uzavřením zasažené oblasti. Následujícího dne ovšem došlo k výbuchu, který usmrtil 15 horníků, kteří pracovali na zesílení hrází proti požáru. 13. dubna došlo k dalšímu výbuchu, který dosáhl až na povrch a musely být uzavřeny všechny jámy. K opravám došlo až 17. července 1924, přičemž úrovně těžby před havárii bylo dosaženo až v roce 1927.[3]
Během druhé světové války (1. 9. 1939 – 9. 5. 1945) vytěžil důl celkem 5 012 000 tun uhlí. I v této době docházelo k zavádění novinek, například hřeblový dopravník Westfalia či turbokompresor Demag.
Vývoj po roce 1945
2. března 1947 došlo k přejmenování dolu na UNRRA. V roce 1947 měl důl problém plnit plán prvního roku dvouletky, splnil pouze na 90,38 %, v roce 1948 byl plán splněn na 96,26 %. V roce 1950 došlo k přejmenování dolu na důl Mír. 1. dubna 1958 došlo ke spojení dolu Mír s dolem 1. máj (který byl tvořen dolem Hohenneger a dolem Barbora. Dnešní Důl Darkov stojí na místě bývalé větrní jámy Mír 4, která sloužila k odvětrání tzv. „Stonavského pole” Dolu Mír. Ta byla vyhloubena již v roce 1949, když bylo rozhodnuto o posunutí dobývacího prostoru dolu Mír (Gabriela) pod místní část Karviné-Solcu, včetně parku se zámkem rodiny Larischů. V roce 1972 začala investiční výstavba nového závodu Darkov. Od 1. 1. 1993 došlo ke spojení závodů Darkov a Mír.
Po roce 1989 docházelo v celém hornictví k restrukturalizaci. V této souvislosti byl uzavřen bývalý důl Barbora a v roce 2004 taktéž důl Gabriela. Těžba z tohoto dolu byla převedena na důl Darkov.
Statistiky
Počet zaměstnanců
rok | počet zaměstnanců |
---|---|
1890 | 1460 |
1910 | 1618 |
1930 | 1299 |
Roční těžba uhlí
rok | roční těžba v tunách |
---|---|
1865 | 10 000 |
1878 | 100 000 |
1886 | 200 000 |
1908 | 300 000 |
1912 | 400 000 |
1917 | 717 400 |
1930 | 600 000 |
1985 | 1 150 000 |
Vedoucí závodu a ředitelé
období | vedoucí závodu/ředitel | zdroj |
?1872 | Handwerk | |
1872–1884 | Fallaux | |
1884–1903 | Ing. E. Pfogl | |
1903–1906 | Ing. Kovalčík | |
1906–1913 | Ing. G. Hertel | |
1913–1934 | Ing. Josef Karkoschka | |
1934–1938 | Ing. E. Müller | |
1938–1945 | němečtí vedoucí dolu | |
1945–1946 | Ing. Alois Radvan | [4] |
1946–1948 | Ing. Karel Novotný | |
1948?–1951 | Ing. Jaroslav Bartoš | |
1951–1958 | Rudolf Tomoš | |
1958–1962 | Ing. Ferdinand Filipczyk | |
1963–1967 | Ing. František Pavlonka | |
1968–1972 | Ing. VI. Pastucha | |
1972–1979 | Ing. Karel Chrápek | |
1979–1980 | Ing. Josef Rohel | |
1981–1986 | Ing. Oldřich Polanský | |
1986–1987 | Ing. Oldřich Káňa | |
1987–1989 | Ing. Rudolf Gaál | |
1989–1990 | Ing. Michal Kuča | |
1990–1991 | Ing. Bronislav Batorek | |
1991–1992 | Ing. Zdeněk Mikš | |
Provoz ukončen |
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-05-30]. Identifikátor záznamu 162180 : důl Gabriela / UNRRA / Mír 1. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ JANUSZEK, Tomáš. POHO Park by měl lidem přiblížit historii území, které žilo pro uhlí. Moravskoslezský deník. 2021-08-07. Dostupné online [cit. 2023-01-25].
- ↑ MAKARIUS, ROMAN, 1938-. Memento důlních nehod v českém hornictví. Ostrava: Montanex 461 s. Dostupné online. ISBN 978-80-7225-271-8, ISBN 80-7225-271-2. OCLC 259737758 S. 179.
- ↑ KOLEKTIV. Důl Darkov. Druhé. vyd. Karvná: OKD, a.s., Důl Darkov, 2007. S. 157.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Důl Gabriela na Wikimedia Commons
- Důl Gabriela na www.hornicku-klub.cz
- Historie dolu na www.zdarbuh.cz
- Důlní havárie v roce 1924
- Fotogalerie dolu Gabriela