Frigyes Riesz
Frigyes Riesz | |
---|---|
![]() | |
Narození | 22. ledna 1880 Győr |
Úmrtí | 28. února 1956 (ve věku 76 let) Budapešť |
Místo pohřbení | Hřbitov Kerepesi (47°29′45″ s. š., 19°5′26″ v. d.) |
Bydliště | Maďarsko |
Alma mater | Curyšská univerzita (1897–1899) Univerzita Loránda Eötvöse v Budapešti (1899–1901) Univerzita v Göttingenu (1901–1902) |
Povolání | matematik a vysokoškolský učitel |
Zaměstnavatelé | Univerzita Františka Josefa (1911–1920) Segedínská univerzita (1920–1945) Univerzita Loránda Eötvöse v Budapešti (od 1945) |
Ocenění | Kossuthova cena (1949) Magyar Örökség díj (2010) |
Příbuzní | Marcel Riesz a Margit Ingrid Riesz-Pleijel (sourozenci) Åke Pleijel (švagr) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Frigyes Riesz (22. ledna 1880, Győr – 28. února 1956, Budapešť) byl maďarský matematik, průkopník funkcionální analýzy, který velmi ovlivnil matematickou fyziku.
Matematiku vystudoval na univerzitě v Budapešti, absolvoval roku 1902, jeho dizertační práce byla věnována geometrii.[1] Od roku 1911 učil matematiku na univerzitě v tehdejším maďarském Kolozsváru (dnes Kluž, na území Rumunska). V roce 1922 se stal editorem nově založeného časopisu Acta Scientiarum Mathematicarum, který si rychle vydobyl přední pozici mezi matematickými časopisy. V roce 1945 byl jmenován profesorem matematiky na univerzitě v Budapešti.
Mnoho ze základních postulátů funkcionální analýzy formuloval Riesz ve stejné době jako další z jejích otců, Stefan Banach. Riesz-Fischerova věta z roku 1907 tvoří matematický základ pro prokázání rovnocennosti maticové mechaniky a vlnové mechaniky a značila zásadní průlom v rané kvantová teorii. Krom toho Riesz napsal významné články o ergodické teorii, ortonormální sérii, teorii částečně uspořádaných vektorových prostorů i z oblasti topologie.[2]
Odkazy
Reference
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Frigyes Riesz na Wikimedia Commons