Hřebečná
Hřebečná | |
---|---|
Hřebečná z Plešivce | |
Lokalita | |
Charakter | vesnice |
Obec | Abertamy |
Okres | Karlovy Vary |
Kraj | Karlovarský kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°22′52″ s. š., 12°49′41″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 54 (2021)[1] |
Katastrální území | Hřebečná (4,2 km²) |
PSČ | 362 35 |
Počet domů | 35 (2021)[2][3] |
![]() ![]() Hřebečná | |
Další údaje | |
Kód části obce | 27 |
Kód k. ú. | 600024 |
Zaniklé obce.cz | 3851 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hřebečná (německy Hengstererben[4]) je vesnice, část města Abertamy v okrese Karlovy Vary v Karlovarském kraji. Nachází se asi 1,5 kilometru severovýchodně od Abertam. Hřebečná je také název katastrálního území o rozloze 4,2 km².[5]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/H%C5%99ebe%C4%8Dn%C3%A1_b%C3%BDval%C3%A1_kas%C3%A1rna_%282%29.jpg/220px-H%C5%99ebe%C4%8Dn%C3%A1_b%C3%BDval%C3%A1_kas%C3%A1rna_%282%29.jpg)
První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1720.[6] Dějiny Hřebečné jsou úzce spojeny s těžbou cínu, která v okolí prokazatelně probíhala od poloviny šestnáctého století. Hornický revír se zde dělil na Zadní Hřebečnou, kde byl hlavním dolem Behrův důl (později zvaný Mauritius), a na Přední Hřebečnou s dolem Červená jáma. Důlní vody z hloubek do šedesáti metrů odváděla dědičná štola Jiří. Těžba v dolech na Přední Hřebečné ustala na konci osmnáctého století, byť ložiska nejspíše nebyla zcela vytěžena.[7] Důl Mauritius byl definitivně uzavřen až v listopadu roku 1944.[8] Kromě cínu se u Hřebečné těžila také železná ruda, zejména hematit vázaný na křemenné žíly tzv. bludenské poruchy. K železorudným dolům patřily Tiefer Eisenstein, Neue Eisensteinzeche nebo Josefi Stollen.[9]
Přírodní poměry
Ložisko cínu u Hřebečné je součástí blatenského žulového masivu. Ten protínají greisenové žíly, na které se váže výskyt cínu a dalších rudních minerálů. Nejmohutnější greisenová žíla Krušných hor se nacházela právě na Hřebečné a její mocnost dosahovala šestnácti metrů.[10] Podle geologických průzkumů z padesátých až šedesátých let dvacátého století sahá zrudnění do hloubek až dvě stě metrů, ale se zvětšující se hloubkou rychle klesá. Odhad existujících zásob dosahuje 26 tisíc tun cínové rudy, především kasiteritu, s průměrným obsahem cínu 0,79 % (tj. asi 200 tun kovu).[9]
Do severní části katastrálního území zasahuje přírodní rezervace Ryžovna. Většina území, s výjimkou nejjižnější části, je součástí evropsky významné lokality Krušnohorské plató.
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 1108 obyvatel (z toho 487 mužů), z nichž byl jeden Čechoslovák, jeden cizinec a 1106 Němců. Kromě čtyř evangelíků se hlásili k římskokatolické církvi.[11] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 1224 obyvatel: šest Čechoslováků, 1217 Němců a jednoho cizince. Výrazně převažovala římskokatolická většina, ale žilo zde také jedenáct evangelíků, jeden příslušník církve československé, jeden žid a sedm lidí bez vyznání.[12]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1264 | 1456 | 1388 | 1400 | 1459 | 1108 | 1224 | 666 | 298 | 98 | 49 | 31 | 37 | 56 | 54 |
Počet domů | 151 | 158 | 161 | 170 | 169 | 168 | 176 | 200 | . | 26 | 16 | 23 | 25 | 27 | 35 |
Obecní správa
Při sčítání lidu v letech 1869–1921 Hřebečná byla osadou města Abertamy, se kterým patřila nejprve do okresu Jáchymov, ale v letech 1910 a 1921 do okresu Nejdek. V letech 1930 a 1950 byla samostatnou obcí, nejprve v okrese Nejdek a podruhé v okrese Karlovy Vary-okolí. Od roku 1960 je částí obce Abertamy v okrese Karlovy Vary.[15]
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/H%C5%99ebe%C4%8Dn%C3%A1_krajina_u_dob%C3%BDvek_T%C5%99%C3%AD_brat%C5%99%C3%AD_%282%29.jpg/220px-H%C5%99ebe%C4%8Dn%C3%A1_krajina_u_dob%C3%BDvek_T%C5%99%C3%AD_brat%C5%99%C3%AD_%282%29.jpg)
Severně od vesnice se nachází ústí štoly Kryštof, která je zpřístupněnou částí historického dolu Mauritius chráněného jako národní kulturní památka. Její součástí je také Červená jáma.
Ještě dále na sever je na povrchu patrná Schneppova pinka na Zadní Hřebečné. Měří asi 80 × 20 metrů a dosahuje hloubky až dvacet metrů. Navazuje na ni horní Schneppova pinka se strmějšími svahy. Obě propadliny vznikly v důsledku povrchové a hlubinné těžby cínu na žilách Mauritius, Führinger a Trojice. V horní pince je patrné greisenové těleso a stopy po štole Tagstrecke.[16]
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Dostupné online.
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2023-05-27].
- ↑ Vyhláška ministra vnitra č. 7/1948 Sb., o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1947. Dostupné online.
- ↑ Územně identifikační registr ČR. Územně identifikační registr ČR [online]. 1999-01-01 [cit. 2009-10-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-06-13.
- ↑ a b Historický lexikon obcí ČR 1869–2005 [online]. 2007-03-03 [cit. 2023-03-11]. S. 348, 349, záznam 1. Dostupné online.
- ↑ URBAN, Michal. Horní města Krušných hor. 1. vyd. Díl Karlovarský kraj. Sokolov: Fornica Publishing, 2014. 319 s. ISBN 978-80-87194-47-8. S. 33. Dále jen Horní města Krušný hor (2014).
- ↑ Horní města Krušný hor (2014), s. 54.
- ↑ a b Horní města Krušný hor (2014), s. 55.
- ↑ Horní města Krušný hor (2014), s. 48.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 235.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 232.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 Okres Karlovy Vary. Praha: Český statistický úřad, 2015. 24 s. Dostupné online. S. 1. Archivováno 30. 9. 2016 na Wayback Machine.
- ↑ Základní údaje podle částí obce vybraného SO ORP, území SO ORP Ostrov, SLDB 2021 : Veřejná databáze ČSÚ [online]. Český statistický úřad, 2021-04-03 [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Abecední přehled obcí a částí obcí [PDF online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2023-03-11]. S. 177. Dostupné v archivu pořízeném dne 2024-03-06.
- ↑ Horní města Krušný hor (2014), s. 58.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hřebečná na Wikimedia Commons
- Hřebečná v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části města Abertamy | |
---|---|
Části obce |
|