Holovousy (okres Plzeň-sever)
Holovousy | |
---|---|
![]() Holovousy od jihovýchodu | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Kralovice |
Obec s rozšířenou působností | Kralovice (správní obvod) |
Okres | Plzeň-sever |
Kraj | Plzeňský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°58′5″ s. š., 13°36′53″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 56 (2024)[1] |
Rozloha | 4,68 km²[2] |
Katastrální území | Holovousy |
Nadmořská výška | 388 m n. m. |
PSČ | 331 41 |
Počet domů | 36 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Holovousy 34 331 41 Kralovice [email protected] |
Starosta | Zbyněk Řenč |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Holovousy | |
Další údaje | |
Kód obce | 566730 |
Kód části obce | 54542 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Holovousy (dříve Holofous, německy Holofaus[4][5]) jsou malá obec v severovýchodní části okresu Plzeň-sever, 9 km východně od Kralovic. Žije zde 56[1] obyvatel. Obec je součástí Mikroregionu Kralovicko.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Holovousy_-_domky.jpg/220px-Holovousy_-_domky.jpg)
Přesný okamžik vzniku vsi není znám, původními majiteli byli páni z Hlohovic. První písemná zmínka je z roku 1293. Od Markéty, dcery Oldřicha z Hlohovic, získali ves s 15 usedlostmi a nedalekou Studenou roku 1447 Dobeš z Modřejovic a Bohuslav z Chlumu. Po smrti Bohuslava připadl díl Holovous pánům z Kolovrat na Krakovci. V průběhu 15. a 16. století změnila ves opakovaně majitele, získal ji např. Oldřich Lažanský z Bukové, po němž dědil Oldřich ml. Lažanský z Bukové a od něj se Holovousy dostaly do držení Jana Týřovského z Ensidle na Hřebečníkách a Skryjích.
Třicetiletá válka znamenala pro ves zkázu stejně jako pro jiné obce v regionu – při vpádu vojsk plukovníka Zahrádeckého do kraje roku 1640 opouštějí obyvatelé ves a ta pustne. Po 11 letech byly uváděny čtyři rodiny se 17 lidmi, ostatní statky byly pusté. Roku 1654 ve vsi žily rodiny Pavla Houdka, Václava Kašpara, Václava Hurta a Barty Pasáka.
Bratři Týřovští prodali pro velké dluhy roku 1701 celé chříčské panství včetně Holovous hraběti Václavu Josefu Lažanskému za 211 tisíc zlatých a 500 zlatých klíčného. Ten osadil pusté statky a v roce 1713 bylo uvedeno již 10 sedláků a 6 chalupníků, celkem 88 obyvatel. Z hlediska církevní správy spadala ves do roku 1785 pod dolanskou farnost, později funkci lokálie plnila zámecká kaple sv. Jana Nepomuckého na Chříči.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Holovousy_-_k%C5%99%C3%AD%C5%BE_a_kapli%C4%8Dka.jpg/170px-Holovousy_-_k%C5%99%C3%AD%C5%BE_a_kapli%C4%8Dka.jpg)
Holovousy byly součástí chříčského panství až do zániku patrimoniální správy v roce 1850, kdy se staly samostatnou obcí v politickém okrese Kralovice. Později patřily nakrátko pod Hlince, od konce 19. století byly znovu samostatnou obcí. Od 60. let 20. století spadaly pod správu MNV Chříč, v 90. letech téhož století získaly opět samostatnost.
Památky
Ze stavebních památek je zajímavá na návsi stojící čtyřboká kaple se stanovou střechou a sanktusníkem, ve kterém je umístěn zvonek pocházející pravděpodobně z kaple sv. Jana Nepomuckého ve Chříči. Bezprostředně před kaplí stojí kamenný pamětní kříž z roku 1879 s vytesaným nápisem a datací Bože žehnej / Dědině naší / 1879. Na návsi je také dochováno několik původních dřevěných chalup (čp. 16, 19, 28), v čp. 18 proti roubené chalupě stojí dřevěný dvoukomorový špýchar.
Významní rodáci
- Alois Krofta (1888–1958), český architekt
Okolí
Holovousy sousedí s vesnicí Slatina na severovýchodě, Chříčí na východě, Studenou na jihovýchodě, Hlinci na jihu a Všehrdy na západě. 3 km jihozápadně se v přírodním parku Hřešihlavská na ostrohu nad soutokem řeky Berounkou s Krašovským potokem vypíná zřícenina hradu Krašov.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Chříč 02 | Porta fontium. www.portafontium.eu [online]. [cit. 2018-03-05]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Velkostatek Chříč (1641) 1686 - 1945; - Příloha č. 3: Česká a německá či již nepoužívaná znění místních jmen
Literatura
- Irena Bukačová, Jiří Fák, Karel Foud: Severní Plzeňsko I; Nakladatelství Českého lesa, Domažlice 2001, ISBN 80-86125-23-8
- Karel Rom: Představujeme obce regionu: Holovousy; In: Kronika regionu – Kralovicko, Manětínsko, Plasko, roč. 2. (2003/4), č. 3, s. 2.
- Karel Rom: Představujeme obce regionu: Holovousy; In: Kralovicko – kronika regionu, roč. 1 (2002/3), č. 6, s. 26–27
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Holovousy na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Holovousy v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Holovousy v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Obecni-urad.net – stránky obce
- Obce.cz – stránky obce
Města a obce okresu Plzeň-sever | |
---|---|
Bdeněves • Bezvěrov • Bílov • Blatnice • Blažim • Bohy • Brodeslavy • Bučí • Čeminy • Černíkovice • Čerňovice • Česká Bříza • Dobříč • Dolany • Dolní Bělá • Dolní Hradiště • Dražeň • Druztová • Heřmanova Huť • Hlince • Hněvnice • Holovousy • Horní Bělá • Horní Bříza • Hromnice • Hvozd • Chotíkov • Chříč • Jarov • Kaceřov • Kaznějov • Kbelany • Kočín • Kopidlo • Koryta • Kozojedy • Kozolupy • Kožlany • Kralovice • Krašovice • Krsy • Křelovice • Kunějovice • Ledce • Líně • Líšťany • Líté • Lochousice • Loza • Manětín • Město Touškov • Mladotice • Mrtník • Myslinka • Nadryby • Nečtiny • Nekmíř • Nevřeň • Nýřany • Obora • Ostrov u Bezdružic • Pastuchovice • Pernarec • Pláně • Plasy • Plešnice • Pňovany • Potvorov • Přehýšov • Příšov • Rochlov • Rybnice • Sedlec • Slatina • Studená • Štichovice • Tatiná • Tis u Blatna • Tlučná • Trnová • Třemošná • Úherce • Újezd nade Mží • Úlice • Úněšov • Úterý • Vejprnice • Velečín • Vochov • Všehrdy • Všeruby • Výrov • Vysoká Libyně • Zahrádka • Zbůch • Zruč-Senec • Žihle • Žilov | |
legenda: město, městys. |