Jiří Mařánek
Jiří Mařánek | |
---|---|
![]() Jiří Mařánek | |
Narození | 12. ledna 1891 Milevsko Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 4. května 1959 (ve věku 68 let) Praha Československo ![]() |
Místo pohřbení | Vyšehradský hřbitov |
Povolání | spisovatel, básník, autor sci-fi, scenárista, dramatik a kritik |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jiří Mařánek (12. ledna 1891 Milevsko[1] – 4. května 1959 Praha[2]) byl český spisovatel, autor poetických próz, historických románů a scenárista.
Životopis
Jiří Mařánek se narodil v Milevsku jako čtvrté ze šesti dětí; jeho otec Antonín Mařánek byl v té době komisařem na okresním hejtmanství v Benešově.[1] [p 1] V devíti letech se s celou rodinou odstěhoval do Prahy.[3] V roce 1907 vstoupil do kapucínského řádu, který ale krátce před maturitou na gymnáziu v Roudnici nad Labem opustil a vrátil se do Prahy. [4]Krátce studoval medicínu, práva, hudební vědu a estetiku. Studia však nedokončil. Ve dvacátých letech žil ve Zlaté uličce na Pražském hradě; z této doby pochází přátelství s Vítězslavem Nezvalem,[5] Jaroslavem Seifertem[6] a dalšími literáty té doby. Sbíral a omezeně i publikoval pohádky a pověsti z jihočeské krajiny. Zajímal se zejména o písemné poklady, pátral po starých listinách z premonstrátského kláštera v Milevsku a pokladu který v době husitských válek opat ukryl, dle pověsti v podzemí[7] Byl rovněž členem Devětsilu.[8] V době insigniády (1934) se postavil na stranu spisovatelů, kteří české nacionalistické studenty kritizovali.[9]
5. července 1933 se v Hradci Králové oženil se s Annou Novotnou.[10]
Sestra Jiřího Mařánka Julie (1892–1972)[11] se provdala za hudebního skladatele Otakara Ostrčila.
Od roku 1917 byl úředníkem účtárny Zemského úřadu; pro onemocnění byl v roce 1941 penzionován.V letech 1945-1948 byl zaměstnancem filmového odboru Ministerstva informací; od září 1945 vedl oddělení státní filmové dramaturgie tohoto ministerstva. Toto oddělení dohlíželo nad ideovým (ideologicky žádoucím) zaměřením filmů a provádělo konečné schvalování filmů.[12] Poté přešel Jiří Mařánek do Československého filmu.
Část svého života přebýval Jiří Mařánek v Českém Krumlově v domě na Parkánu č. p. 112,[13] zemřel v Praze ve věku 68 let. Je pochován na Vyšehradském hřbitově[14] v Praze.
Dílo
Knižní tvorba
Jiří Mařánek začal psát ve 20. letech groteskní, satirické prózy, ve stylu poetizmu.[15] Od 30. let psal především historické romány z jihočeského kraje; napsal i práce pro mládež a knihy s motivy fantastiky.[16].
- Utrpení pětihranného Boba (1926), fantastika
- Pohřeb Rogera mladšího (1930), fantastika, upraveno v roce 1947 i pro Čs.rozhlas
- Trilogie „pětilisté růže“: (tzv. Rožmberské trilogie)
- Barbar Vok (1938), nejúspěšnější Mařánkova kniha, dočkala se 11 vydání a reedicí, byla přepracována jako divadelní hra a též přeložena do němčiny
- Romance o Závišovi (1940)
- Petr Kajícník (1942)
- Objev Diogena Franka (1942)
- Ohnivý déšť (1944)
- Živé návraty (1944), povídky
- Neviditelný rytíř (1947), fantasy pro mládež
- Píseň hrdinného života o Bedřichovi Smetanovi (1952)
Filmografie
Jiří Mařánek byl autorem námětů filmů:
- Červená ještěrka (1948)
- Z mého života (1955)
Byl scenáristou filmů:
- Zvony z rákosu (1950)
- Z mého života (1955)
- Psohlavci (1955)
Operní libreta
Jiří Mařánek napsal pro svého švagra Otakara Ostrčila (manžela sestry Julie) libreto k opeře Honzovo království, podle pohádky L. N. Tolstoje.
Napsal také libreto k opeře Otakara Jeremiáše Enšpígl[17] a pro skladatele Jana Evangelistu Zelinku libreto ke scénickému melodramu Srdce na prázdninách.[18]
Novinářská práce
Už v mládí začal Jiří Mařánek přispívat do časopisů Lípa a Kmen. Jeho příspěvky, týkající se hudby a literatury, se dále objevovaly např. v Rozpravách Aventina, Lidových novinách nebo Národní politice.
Ocenění
Šedesáté narozeniny Jiřího Mařánka v roce 1951 připomnělo mj. Rudé právo, které hodnotilo kladně zejména jeho historickou a libretistickou tvorbu.[19] Pětašedesáté narozeniny vzpomněly Literární noviny.[20]
Město Milevsko pojmenovalo po svém rodákovi ulici (ulice J. Mařánka).
Galerie
- Jiří Mařánek – busta na Vyšehradském hřbitově
Odkazy
Poznámky
- ↑ Okresním hejtmanem, jak Antonína Mařánka uvádí literatura, se stal až později. (Viz Národní listy 19.10.1896, s.3.[1]
Reference
- ↑ a b Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Jiří Mařánek zemřel. S. 3. Rudé právo [online]. 1959-05-06 [cit. 2020-09-21]. S. 3. Dostupné online.
- ↑ Policejní přihláška rodiny Antonína Mařánka
- ↑ NOVOTNÝ, Vladimír; ŽDYCHYNEC, Bohumil. Pozapomenutí Jihočeši. Oživování kulturní historie. 1.. vyd. Praha: Tiskárna a vydavatelství 999, 2021. 150 s. ISBN 978-80-86391-55-7 -.
- ↑ Nezval, Vítězslav: Z mého života. Československý spisovatel, Praha 1959, s.149
- ↑ Jaroslav Seifert: Všechny krásy světa, kapitola Klíč v závěji
- ↑ KOTRBOVÁ, Lucie. Milevsko hlásí velkolepý objev. V kostele se našel hřeb z Kristova kříže. Písecký deník. 2020-12-21. Dostupné online [cit. 2023-07-20].
- ↑ Abart - Seznam členů Devětsilu
- ↑ Seznam obou skupin intelektuálů online, Národní politika 8.12.1934, s. 3 [2]
- ↑ Matrika oddaných Hradec Králové 1933 (na oddělení matrik Magistrátu) a Národní politika 9.7.1933, s.7 [3]
- ↑ KRATOCHVÍLOVÁ, Markéta. Skladatelské dílo Otakara Ostrčila [online]. Olomouc 2011: Filozofická fakulta Univerzity Palackého v Olomouci, Katedra muzikologie. Dostupné online. , s.123 [4]
- ↑ Marika Kupková: Okolnosti vstupu Jiřího Mařánka do poválečné kinematografie (Slovo a smysl, 2013) [5]
- ↑ Český Krumlov/Osobnosti. www.ckrumlov.info [online]. [cit. 2015-09-10]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-03-05.
- ↑ hrob Jiřího Mařánka na Vyšehradském hřbitově v Praze. 212.47.2.130 [online]. [cit. 2019-04-02]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-06-18.
- ↑ Vznik a vývoj poetizmu
- ↑ ADAMOVIČ, Ivan; NEFF, Ondřej. Slovník české literární fantastiky a science fiction. Praha: R3, 1995. ISBN 80-85364-57-3. Kapitola Mařánek, Jiří, s. 147.
- ↑ Anna Hostomská: Opera, NS Svoboda 1999
- ↑ KŘÍŽKOVÁ, Marie. Praha 2013: Univerzita Karlova v Praze, Pedagogická fakulta, Katedra hudební výchovy. Dostupné online. , s. 40-41
- ↑ Rudé právo, 12.1.1951, s.5, Šedesát let spisovatele Jiřího Mařánka
- ↑ Literární noviny 2/1956, s.2, Jiřímu Mařánkovi k narozeninám
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jiří Mařánek na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jiří Mařánek
- Jiří Mařánek ve Filmové databázi
- Jiří Mařánek ve Slovníku české literatury po roce 1945
- Rozpravy Aventina 1927-1928, s.207-208, Jiří Mařánek o sobě [6]
- Rozpravy Aventina 1928/29, s.215-216, Jiří Mařánek: Rozhovor s Otakarem Ostrčilem [7]
- Objev v klášteře v Milevsku