Kostelec nad Vltavou
Kostelec nad Vltavou | |
---|---|
kostel Narození Panny Marie | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Milevsko |
Obec s rozšířenou působností | Milevsko (správní obvod) |
Okres | Písek |
Kraj | Jihočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°30′0″ s. š., 14°12′42″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 398 (2024)[1] |
Rozloha | 32,81 km²[2] |
Nadmořská výška | 457 m n. m. |
PSČ | 398 58 |
Počet domů | 249 (2021)[3] |
Počet částí obce | 4 |
Počet k. ú. | 4 |
Počet ZSJ | 4 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Kostelec nad Vltavou 104 398 58 Kostelec nad Vltavou [email protected] |
Starosta | Petr Kříž |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Kostelec nad Vltavou | |
Další údaje | |
Kód obce | 549509 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kostelec nad Vltavou je obec v Jihočeském kraji v okrese Písek na pravém břehu řeky Vltavy necelých 13 km zsz. od Milevska. Včetně místních částí v něm žije 398[1] obyvatel. Dříve pod Kostelec patřil Vesec, Slavoňov, Kotýřina a 3 vesnice, které byly zaplaveny při zvyšování hladiny na řece Vltavě. Byl to Ždákov, Břehy Kostelecké a Sobědražské.
V obci se také nachází 5 větších rybníků a další menší rybníky, jmenují se Silvestr, Sobík, Návrat, Berník a v Přílepově Mlázovský rybník. 13. června 2009 s v Kostelci nad Vltavou konalo Celorepublikové setkání Kostelců.[4]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Kostelec_nad_Vltavou_from_air_1.jpg/220px-Kostelec_nad_Vltavou_from_air_1.jpg)
První písemná zmínka o Kostelci nad Vltavou pochází z roku 1318. Podle tohoto druhého zdroje jsou první písemné zmínky o vsi z let 1341–1342.[5] Kostelec stejně jako mnohé okolní vesnice Zahrádka, Jickovice, Radvánov náležel k majetku benediktinského kláštera v Břevnově.[5] Řeholníci založili na vyvýšeném návrší kostel, kolem kterého později vznikla ves. Jméno obce je zřejmě odvozeno od slova kostel.[5] Bylo zde zřízeno proboštství. Od roku 1406 ves patřila k majetku hradu Orlík. Klášterní panství zaniklo za husitských válek. V roce 1514 postoupil Václav Zmrzlík ze Svojšína zástavní právo na Kostelec a některé okolní vesnice Kryštofu Švamberkovi. Od roku 1534 byl Kostelec v držení pánů ze Švamberka. Další držitelé byli Eggenbergové a po nich od roku 1727 Schwarzenbergové.[5]
Sbor dobrovolných hasičů byl v obci založený roku 1893. V roce 1921 měl Kostelec 61 domů a 414 obyvatel.[6] V roce 1924 byl v Kostelci zásluhou místního starosty, rodáka z čp. 18, Josefa Racka zavedený telefon. Za dvanáct let, kdy byl starostou, se v obci uskutečnilo mnoho zdokonalení.[7] V roce 1930 zde žilo 411 obyvatel v 74 domech.[6]
Místní části
Obec Kostelec nad Vltavou se skládá ze čtyř částí na čtyřech katastrálních územích
- Kostelec nad Vltavou (i název k. ú.)
- Přílepov (i název k. ú.)
- Sobědraž (i název k. ú.)
- Zahrádka (k. ú. Zahrádka u Kovářova)
Doprava
Okolo Kostelce vede silnice číslo 19. Přes Kostelec vede také autobusová linka ČSAD České Budějovice[8] a cyklotrasy číslo 1155 a 1154. V obci Kostelec je celkem 13 autobusových zastávek. Nejbližší železniční stanice se nachází v Čimelicích a v Milevsku.
Kultura a spolky
V Kostelci nad Vltavou sídlí fotbalový klub TJ Kostelec nad Vltavou[9], honební spolek,[10] 4 mužstva dobrovolných hasičů (Přílepov 1, Přílepov 2, Kostelec a Sobědraž). Také zde funguje sdružení Kosteleckých cvičenek pořádající každoroční Velikonoční taneční zábavy.[11] Působí zde i Dětský pěvecký sbor Kosteláček, který vznikl v říjnu 2005, který se úspěšně účastní mnohých soutěží nejen v okolí, ale i celonárodních.[12]
Pamětihodnosti
- Kostel Narození Panny Marie se nachází na kopci uprostřed Kostelce. Je zasvěcen Panně Marii. Místní kostel je dobře viditelnou dominantou z okolí. Kostel byl pravděpodobně založený mnichy benediktinského kláštera na počátku 12. století. Vrchní patra věže byla přistavěna roku 1763.[5] Vedlejší lodě kostelní byly přistavěny v 18. století.[13] Nad vchodem do kostela je latinský nápis a chronogram 1763. V tomto roce byly přistavěny dvě patra věže. Nápis nad vchodem je tento: Ave gratia plena sancta Virgo ac Dei mater (Buď Zdráva, milosti plná, svatá Panno a Matko Boží). Síla zdiva spodní části věže je 1, 62 metrů. V roce 1350 se tento kostel připomíná jako kostel farní. Podle soupisů z roku 1393 byla zdejší fara bohatá. Po roce 1623 fara zanikla a kostel připadl ke kovářovské faře až do roku 1787. V tomto roce byl kostel opět povýšený na farní a byla zřízena samostatná fara.[5] Kostel Narození Panny Marie je vedený v Seznamu kulturních památek v okrese Písek. Blízký hřbitov leží na návrší v jihozápadní části obce okolo kostela.
- Špitál nechal zřídit farář a vikář Jan Adam Svoboda na popud Josefa Schwarzenberga 1. ledna 1762. Špitál sloužil jako útulek chudých a neschopných práce. V roce 1762 sem byl dosazený kaplan a špitální kantor. Prvním špitálním kaplanem byl Jan Ferbert. Prvním špitálním kantorem byl Jan František Chmel.[14] V současné době je zde místní muzeum.
- Fara byla založena také na návrh tehdejšího majitele orlického panství Josefa Schwarzenberga ve stejné době jako špitál.[14] Fara je vedená v Seznamu kulturních památek v okrese Písek.
- Bývalá škola se nachází také vedle fary a špitálu. Škola byla také založena na popud Josefa Schwarzenberga farářem Janem Adamem Svobodou. Prvním špitální kantor Jan František Chmel začal dobrovolně vyučovat i děti z okolí. V roce 1787 byla místní škola prohlášena školou veřejnou a byly k ní přiděleny děti z okolních vesnic. V roce 1876 byla budova rozšířená přestavbou. V roce 1887 byla přistavěna škola o jedno poschodí. V roce 1939 byla otevřena mateřská školka.[14]
- Muzeum se nachází na nejvyšším místě v obci, proti kostelu. Roku 2008 začaly rozsáhlé opravy některých částí věkem zdevastovaného morového špitálu. Během oprav zde byly restaurovány malé světničky se zděnými klenbami a zachovány s drobnými opravy původní stropy. Dne 13. června 2008 na „setkání Kostelců“ v Kostelci nad Vltavou zde bylo z některých původních částí otevřeno muzeum Kostelce s obrazy drobných umělců a dobovými fotografiemi při stavbě Žďákovského mostu.
- Sousoší svatého Jana Nepomuckého se nachází před kostelem Narození Panny Marie.
- Rodný dům českého folkloristy a národopisce Dr. Čeňka Zíbrta je čp. 23. Dříve zde býval hostinec a řeznictví V. Soulka, později Maříkův hostinec.[14]
- Dům čp. 22 se nachází v obci.
- Žďákovský most
- Kaple svaté Barbory na samotě v lesích.
- Roubený dům čp. 32, nacházející se zhruba v polovině cesty ke kostelu Narození Panny Marie.
- Kamenných křížů je v obci několik. Jeden se nachází poblíž kostela Narození Panny Marie. Další se nachází v obci, ve směru k fotbalovému hřišti. Jedná se o jeden z nejstarších křížů kovářovského regionu. Je z druhé poloviny 18. století. Na vysokém kamenném podstavci je kamenný řecký kříž. Podobný kříž se nachází v obci Kučeř.[15] Dál od tohoto kříže se nachází další kamenný kříž. Na svém podstavci nese dataci 1876 a je takřka na okraji obce. Další kříž se nachází v polích, za obcí, u vzrostlého stromu a je dobře viditelný z komunikace ve směru od Písku.
- Přírodní památka Bachmač
Osobnosti
V Kostelci se narodil národopisec a sběratel lidových tradic Dr. Čeněk Zíbrt.
Galerie
- Pohled na část obce
- Kamenný kříž z 18. století v obci
- Kříž poblíž obce
- Usedlost čp. 22
- Pamětní deska, upomínající na Čeňka Zíbrta v Kostelci nad Vltavou
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ video ze setkání Kostelců. www.pribramsko.eu [online]. [cit. 2011-02-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-01-08.
- ↑ a b c d e f KYTKA, Josef. Milevsko a jeho kraj: turistika, památky, historie. Milevsko: Nákladem odboru klubu českých turistů, 1940. S. 94. Dále jen Kytka.
- ↑ a b Kytka, s. 97.
- ↑ Kytka, s. 98.
- ↑ webové stránky ČSAD
- ↑ webové stránky fotbalového mužstva TJ Kostelec nad Vltavou
- ↑ Honební spolek Kostelec nad Vltavou - Kultura, spolky - Obec Kostelec nad Vltavou. www.kostelecnadvltavou.cz [online]. Obec Kostelec nad Vltavou [cit. 2018-05-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-05-28.
- ↑ Kostelecké cvičenky - Kultura, spolky - Obec Kostelec nad Vltavou. www.kostelecnadvltavou.cz [online]. Obec Kostelec nad Vltavou [cit. 2018-05-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-05-28.
- ↑ Kosteláček. www.kostelacek.wz.cz [online]. [cit. 2018-05-27]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2018-05-28.
- ↑ Kytka, s. 95.
- ↑ a b c d Kytka, s. 96.
- ↑ ŠIMEČKOVÁ, Pavla. Od kapličky ke křížku. Průvodce po posvátných místech na Kovářovsku. 1. vyd. Praha: Plot, 2009. ISBN 978-80-86523-94-1. S. 20.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostelec nad Vltavou na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Kostelec v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Kostelec nad Vltavou v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Orlík nad Vltavou | ![]() | ||
![]() | Kovářov (okres Písek) | |||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Sobědraž | Zahrádka (Kostelec nad Vltavou) | Přílepov |
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Města, městyse a obce okresu Písek | |
---|---|
Albrechtice nad Vltavou • Bernartice • Borovany • Boudy • Božetice • Branice • Cerhonice • Čimelice • Čížová • Dobev • Dolní Novosedly • Drhovle • Heřmaň • Horosedly • Hrazany • Hrejkovice • Chyšky • Jetětice • Jickovice • Kestřany • Kluky • Kostelec nad Vltavou • Kovářov • Kožlí • Králova Lhota • Křenovice • Křižanov • Kučeř • Květov • Lety • Milevsko • Minice • Mirotice • Mirovice • Mišovice • Myslín • Nerestce • Nevězice • Okrouhlá • Olešná • Orlík nad Vltavou • Osek • Oslov • Ostrovec • Paseky • Písek • Podolí I • Probulov • Protivín • Přeborov • Předotice • Přeštěnice • Putim • Rakovice • Ražice • Sepekov • Skály • Slabčice • Smetanova Lhota • Stehlovice • Tálín • Temešvár • Varvažov • Veselíčko • Vlastec • Vlksice • Vojníkov • Vráž • Vrcovice • Záhoří • Zbelítov • Zběšičky • Zhoř • Zvíkovské Podhradí • Žďár | |
legenda: město, městys. |