Květoslava Patočková
Květoslava Patočková | |
---|---|
Jiná jména | Semilská bába |
Narození | 17. ledna 1912 Havírna, Paseky nad Jizerou, Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 10. srpna 1991 (ve věku 79 let) Semily; Československo ![]() |
Povolání | bylinkářka, lidová léčitelka |
Domovské město | Semily |
Následovník | Pavel Váňa |
Děti | Jana Dufková (Jilemnice)[1] |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Semily_-_pohled_Husovou.jpg/220px-Semily_-_pohled_Husovou.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Muzeum_a_Pojizersk%C3%A1_galerie.jpg/220px-Muzeum_a_Pojizersk%C3%A1_galerie.jpg)
Květoslava Patočková (17. ledna 1912, Havírna, Paseky nad Jizerou – 10. srpna 1991, Semily)[1] nazývaná též semilská bába[2] byla bylinkářka a lidová léčitelka. Svoje bylinářské zkušenosti u ní získával i fytoterapeut Pavel Váňa z Nového Bydžova.[3][4][5]
Život
Květoslava Patočková se narodila 17. ledna 1912 v Pasekách nad Jizerou (v části nazývané Havírna). Do Semil se přestěhovali až rok po skončení druhé světové války (v roce 1946).[2][1] Tou dobou již byla známa svým léčitelstvím v celém Pojizeří.[2] Kromě lidí léčila i zvířata. Byla velmi zbožná.[2] Bydlela v podlouhlém domě pod náměstím v Husově ulici naproti semilskému muzeu.[1] Malá místnost, kde přijímala nemocné a poskytovala rady, byla plná sošek a obrázků Ježíše, Panny Marie a svatých.
Dřív jsem každý den začínala účastí na mši svaté a svatým přijímáním. Dneska už do kostela sotva dojdu, a proto tady mám sošku Pána Ježíše a jeho portrét.Květoslava Patočková, O svých návštěvách kostela, rok 1991, [2]
V místnosti byl stolek s papíry, kde psala doporučení a recepty.[2]
Dostala jsem dar Boží a sílu čerpám z víry. Můj tatínek měl ale ještě větší dar. Jednou mi řekl, že budu bydlet v Semilech v domě s dlouhou chodbou a budou tam za tebou chodit lidé v zástupech.Květoslava Patočková, O své víře v Boha a prorockých slovech otce, [2]
Květoslava Patočková zemřela 10. srpna 1991[1] a rozloučení s ní se uskutečnilo 16. srpna 1991 v děkanském kostele sv. Petra a Pavla v Semilech. V tradici lidového léčitelství pokračovala její dcera Jana Dufková z Jilemnice, která už nežije.[1]
Muzeum a Pojizerská galerie Semily plánuje uspořádat výstavu (vydat brožuru; natočit krátký dokumentární film) související s působením lidové léčitelky Květoslavy Patočkové v Semilech.[1][6]
Další léčitelé v regionu
V Libereckém kraji působil český lékař a léčitel německé národnosti Jan Josef Antonín Eleazar Kittel, který žil v 18. století v Pěnčíně-Krásném na Jablonecku, v jeho domě je nyní muzeum.[1] V polovině 20. století působil léčitel a hadař Josef Adam z Trávníčku v Podještědí na Liberecku.[1] Svoje pacienty léčil zmijím jedem. Údajně léčil i českého historika, muzikologa, literárního historika a ministra školství Zdeňka Nejedlého (1878–1962).[1] O jeho působení sepsal knihu s názvem Příběh podještědské obce regionální historik Jan Havelka (* 1990).[7]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f g h i j COUFALOVÁ, Renata. Semilská léčitelka Květoslava Patočková byla výjimečná jako nedávno filmem „znovuobjevený“ Jan Mikolášek [online]. web: Genus cz; semilsko; historie, 2022-01-08 [cit. 2022-01-11]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g KUCHAŘ, Jiří. Květoslava Patočková (Semilská bába) [online]. web: Moje svědectví o tom, jak jsem je potkal [cit. 2022-01-11]. Dostupné online.
- ↑ Fytoterapie [online]. web: awashop cz [cit. 2022-01-11]. Květoslava Patočková, léčitelka, bylinkářka tzv. "semilská bába", učitelka Pavla Váni. Dostupné online.
- ↑ Seznam léčitelů a bylinkářů, současnost i minulost: [online]. web: Superpotraviny - superfoods [cit. 2022-01-11]. Květoslava Patočková, léčitelka, bylinkářka tzv. "semilská bába", učitelka Pavla Váni. Dostupné online.
- ↑ Historie bylinářství [online]. web: Culina Botanica [cit. 2022-01-11]. Pavel Váňa od začátku 70.let 20. století s požehnáním „semilské báby“ Květoslavy Patočkové začal byliny popularizovat a nabízet lidem.. Dostupné online.
- ↑ Nezapomenutelná léčitelka Květoslava Patočková aneb muzeum hledá pamětníky [online]. web: M.Semily cz [cit. 2022-01-11]. Dostupné online.
- ↑ Příběh podještědské obce. I, Hradčany a Chvalčovice [online]. web: databáze publikací NK ČR [cit. 2022-01-11]. Dostupné online.
Literatura
- Kuchař, Jiří. Léčitelé, jasnovidci a mágové: Moje svědectví o tom, jak jsem je potkal. Praha: nakladatelství Eminent, 2021. 408 stran; Květoslava Patočková je uváděna na stránkách: 255, 367; (pevná vazba s matným přebalem); (EAN: 9788072815661); ISBN 978-80-7281-566-1.
- HAVELKA, Jan. Příběh podještědské obce. I, Hradčany a Chvalčovice. (Český Dub): vlastním nákladem, 2019; 291 stran. ISBN 978-80-270-5744-3.
- ČTK. Hledají pacienty známé léčitelky. Metro. Praha: Mafra, 2022-01-10, čís. 6, s. 6. ISSN 1211-7811.
- KUCHAŘ, Jiří. Květoslava Patočková (Semilská bába). Regenerace. Praha: Říjen 2021, roč. XXIX, čís. 10, s. 30. ISSN 1210-6631.
Související články
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |