Mihule potoční
![]() | |
---|---|
![]() | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Nadtřída | kruhoústí (Cyclostomata) |
Třída | mihule (Cephalaspidomorphi) |
Řád | mihulotvární (Petromyzontiformes) |
Čeleď | mihulovití (Petromyzontidae) |
Rod | mihule (Lampetra) Bonnaterre, 1788 |
Binomické jméno | |
Lampetra planeri (Bloch, 1784) | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Mihule potoční (Lampetra planeri) je v Česku kriticky ohrožený druh mihule z nadtřídy kruhoústí.
Popis
Úhořovité tělo je zakončené kruhovitými ústy. Za hlavou se nachází 7 žaberních štěrbin. V zadní části těla je ploutevní lem. Hřbet je tmavý, boky žlutavé a břicho stříbřité. Mihule potoční dorůstá délky až 20 cm.
Výskyt
Obývá především potoky a menší řeky. Vyskytuje se ve Francii, Itálii, na Britských ostrovech a v úmořích Severního a Baltského moře.
EVL | Kraj | Kód lokality |
---|---|---|
Bedřichovský potok | Jihočeský | CZ0313092 |
Bystřina – Lužní potok | Karlovarský | CZ 0413177 |
České Švýcarsko | Ústecký | CZ0424031 |
Dědina u Dobrušky | Královéhradecký | CZ0523007 |
Horní Morava | Olomoucký | CZ0713374 |
Choustníkovo Hradiště – Kocbeřský potok | Královéhradecký | CZ0525579327 |
Losinský potok | Středočeský kraj | CZ0213042 |
Luční potok | Liberecký | CZ0513254 |
Metuje a Dřevíč | Královéhradecký | CZ 0523280 |
Moravice | Moravskoslezský | CZ0813456 |
Niva Nemanického potoka | Plzeňský | CZ0324026 |
Obecnický potok | Středočeský | CZ0213817 |
Octárna | Středočeský | CZ0213818 |
Olše | Moravskoslezský | CZ0813516 |
Ostružná | Plzeňský | CZ0323824 |
Radbuza | Plzeňský | CZ0323165 |
Smolenská luka | Olomoucký | |
Střela | Karlovarský | CZ0413194 |
Svitavka | Liberecký | CZ 0513509 |
Šumava | Jihočeský a Plzeňský | CZ0314024 |
Tichá Orlice | Pardubický | CZ0533314 |
Údolí Chrudimky | Pardubický | CZ0533301 |
Vlašimská Blanice | Středočeský | CZ0213009 |
Potrava
Larvy mihule potoční se živí detritem a organickými usazeninami v písčitých náplavech, které obývá. Během vývoje v dospělce zakrňuje trávicí trakt, a proto dospělec potravu nepřijímá.
Rozmnožování
Tření probíhá od března do června. Samice v tomto období klade na štěrkové dno asi 1500 jiker.[2] Z nich se líhnou larvy – minohy. Ty se zahrabávají do bahna, kde žijí 3–5 let. Na podzim před třením dochází k vývoji v dospělce.
Zajímavost z historie
Mihule byly známy jako kulinářská delikatesa. Jistým způsobem vstoupily do evropských, resp. anglických dějin – poprvé, když se pokrmem z dušených mihulí udusil v roce 1135 anglický král Jindřich I., aniž by po sobě zanechal legitimního mužského potomka; o anglickou korunu pak sváděli dlouhá léta vyčerpávající boje Jindřichova dcera Matylda a jeho synovec (syn jeho sestry) Štěpán III. z Blois. Vleklý spor ukončila až smrt Štěpánova syna Eustacha, který v roce 1153 zemřel stejným způsobem jako král Jindřich; anglickým králem se pak stal Matyldin syn Jindřich II.
Odkazy
Reference
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu mihule potoční na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo mihule potoční ve Wikislovníku
Taxon Lampetra planeri ve Wikidruzích
- Mihule potoční - atlas ryb on-line Archivováno 26. 1. 2018 na Wayback Machine.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Ryby a mihule ČR (65 + 2 druhy) | |
---|---|
jeseterovití (Acipenseridae) | |
úhořovití (Anguillidae) | |
lososovití (Salmonidae) | |
štikovití (Esocidae) | |
blatňákovití (Umbridae) | |
kaprovití (Cyprinidae) | |
mřenkovití (Balitoridae) | |
sekavcovití (Cobitidae) | |
sumcovití (Siluridae) | |
sumečkovití (Ictaluridae) | |
treskovití (Gadidae) | |
koljuškovití (Gasterosteidae) | |
okounovití (Percidae) | |
okounkovití (Centrarchidae) | |
hlaváčovití (Gobiidae) | |
vrankovití (Cottidae) | |
Mihule (Cephalaspidomorphi) | |
mihulovití (Petromyzontidae) |
|