Milín
Milín | |
---|---|
![]() | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Příbram |
Obec s rozšířenou působností | Příbram (správní obvod) |
Okres | Příbram |
Kraj | Středočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°37′55″ s. š., 14°2′46″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 2 216 (2024)[1] |
Rozloha | 24,13 km²[2] |
Nadmořská výška | 547 m n. m. |
PSČ | 262 31, 262 63 |
Počet domů | 587 (2021)[3] |
Počet částí obce | 6 |
Počet k. ú. | 5 |
Počet ZSJ | 7 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | 11. května 27 26231 Milín [email protected] |
Starosta | Ing.Vladimír Vojáček |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Milín | |
Další údaje | |
Kód obce | 540757 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Milín (německy Milin) je obec v okrese Příbram ve Středočeském kraji, asi 6 km jižně od Příbrami. Žije zde přibližně 2 200[1] obyvatel.
Historie
Archeologické nálezy dokládají pravěké osídlení. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1336.
Jako důležitá silniční křižovatka a železniční překladiště silně poškozena bombardováním v dubnu 1945. Na území obce proběhly poslední bojové operace druhé světové války v Evropě, poslední výstřely padly v jejím okolí v noci z 11. na 12. května 1945.
Obecní správa
Části obce
- Buk (k. ú. Milín)
- v roce 1939 patřila osada ke dvěma obcím: severní část k obci Konětopy, jižní část k obci Milín[4]
- Kamenná (k. ú. Kamenná u Příbramě)
- Konětopy (k. ú. Konětopy u Příbramě)
- k Milínu připojeny roku 1976[5]
- Milín (k. ú. Milín)
- Rtišovice (k. ú. Rtišovice)
- k Milínu byly připojeny někdy v době integrace obcí[6]
- Stěžov (k. ú. Stěžov)
- k Milínu připojen roku 1979[7]
Součástí obce je také základní sídelní jednotka Slivice. K obci patří také Kojetín, Kotalík, Na Bolině, Na Pelechu, Podrejžský Mlýn, Podstěžovský Mlýn, Stržený Mlýn, U Hadačů a U Podhrobského.
Sousedními obcemi sídla jsou Smolotely, Pečice, Tochovice, Třebsko, Lazsko, Vrančice, Háje, Příbram, Lešetice, Dolní Hbity, Jablonná, Radětice, Ostrov a Višňová.
Milín je bývalý městys.
V minulosti byla k Milínu připojena řada vesnic, z nichž některé se později osamostatnily. Od 1. ledna 1976 do 30. června 1990 byly součástí obce i Lešetice. K 1. lednu 1980 byly k Milínu připojeny vesnice jižně od něj: Mýšlovice, Těchařovice, Vrančice a Životice. Dne 24. listopadu 1990 se obyvatelé Vrančic a Životic rozhodli vytvořit společnou obec Vrančice. K 1. lednu 1992 se k Vrančicím připojily také Mýšlovice.[8][9] Těchařovice, které leží nejjižněji z těchto čtyř osad, se osamostatnily. V roce 1990 se osamostatnily také Radětice s osadou Palivo, což způsobilo, že se Stěžov stal téměř exklávou Milína. V roce 1992 bylo dohodnuto rozdělení společného katastrálního území Těchařovic, Mýšlovic a Životic na dvě části: k. ú. Těchařovice a k. ú. Mýšlovice. V rámci k. ú. Mýšlovice byla oddělena část náležející osadám Mýšlovice a Životice.
Územněsprávní začlenění
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo:
- 1850 země česká, kraj Praha, politický i soudní okres Příbram[10]
- 1855 země česká, kraj Praha, soudní okres Příbram
- 1868 země česká, politický i soudní okres Příbram
- 1939 země česká, Oberlandrat Tábor, politický i soudní okres Příbram[11]
- 1942 země česká, Oberlandrat Praha, politický i soudní okres Příbram[12]
- 1945 země česká, správní i soudní okres Příbram[13]
- 1949 Pražský kraj, okres Příbram[14]
- 1960 Středočeský kraj, okres Příbram
- 2003 Středočeský kraj, okres Příbram, obec s rozšířenou působností Příbram
Členství ve sdruženích
Milín je členem MAS Podbrdsko, z.s.[15]
Partnerská města
Ledro, Itálie, od roku 2008[16]
Společnost
Rok 1932
V roce 1932 byly v městysi Milín (přísl. Buk, Palivo, 995 obyvatel) evidovány tyto živnosti a obchody:[17]
- Instituce a průmysl: poštovní úřad, telefonní úřad, telegrafní úřad, četnická stanice, katol. kostel, sbor dobrovolných hasičů, živnostenské společenstvo, cihelna, družstvo pro rozvod elektrické energie v Milíně, hospodářské skladištní družstvo, kamenický závod, mlýn, pivovar.
- Služby (výběr): lékař, autodílna, autodoprava, 2 cukráři, 6 hostinců, malíř pokojů, obchod s obuví Baťa, 2 pekaři, pokrývač, sedlář, sklenář, 3 sochaři kamene, Spořitelní a záložní spolek v Milíně, 3 švadleny, tesařský mistr, 3 truhláři, zahradnictví, 2 zámečníci.
V obci Kamenná (přísl. Vojna, Zavržice, 420 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí Milína) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[18] družstvo pro rozvod elektrické energie Lazsko-Kamenná, 3 hostince, kovář, 2 mlýny, obchod s lahvovým pivem, trafika.
Ve vsi Konětopy (přísl. Buk, Jeruzalem, Jesenice, 544 obyvatel, samostatná ves se později stala součástí Milína) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[19] 6 hostinců, kovář, 2 obchody s lahvovým pivem, rolník, 2 obchody se smíšeným zbožím, 4 trafiky.
V obci Rtišovice (189 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí Milína) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[20] bednář, 2 cihelny, hostinec, kovář, krejčí, 2 mlýny, 2 pojišťovací jednatelství, obchod se smíšeným zbožím, trafika, velkostatek.
V obci Stěžov (214 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí Milína) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[21] družstvo pro rozvod elektrické energie Radětice a Stěžov, 2 hostince, jednatelství, kovář, krejčí, mlýn, 4 rolníci, obchod se smíšeným zbožím, Spořitelní a záložní spolek pro Stěžov, 2 tesařští mistři, trafika.
Pamětihodnosti
- Pseudorománský kostel sv. Václava, ve zdi kostela zasazen symbolický poslední granát, který byl nabit, ale nebyl již vystřelen.
- Nedaleko obce se nachází monumentální pomník poslední bitvy druhé světové války v Evropě z roku 1970, u něj je každoročně pořádána rekonstrukce této poslední bitvy.
- V lokalitě Na Homoli stojí kaple sv. Jana Nepomuckého.
- Severně místní část Slivice s dominantním gotickým kostelem sv. Petra s raně barokní věží.
- Zámek Kamenná – původně renesanční zámek ze 16. století. Dlouhodobá neúdržba vedla k propadu střech a stropů, ze zámku zbývají obvodové zdi.
- Benzínová stanice v Milíně
Osobnosti
Osobnosti, které se zde narodily nebo působily:[22]
- Dr. Emanuel Bořický (1840–1881), zakladatel české mineralogie a petrografie
- Josef Valenta (1890–1945), řídící učitel a první milínský kronikář
- prof. Bedřich Svatoš (1908–1990), spisovatel
Doprava
Dopravní síť
Okolo obce vede silnice I/4 Praha – Strakonice – Vimperk – Strážný (nově budovaná dálnice D4). Z obce vychází silnice II/174 Milín – Březnice – Bělčice – Lnáře – Kadov – Svéradice – Velký Bor a I/66 Milín – Příbram. Směrem k obci vede také silnice II/604 Dubenec – Bytíz a Mirotice – Předotice. Do obce dále vedou silnice III. třídy.
Autobusová doprava 2024
Autobusovou dopravu v obci Milín zajišťují společnosti Arriva Střední Čechy, DATA AUTOTRANS s.r.o. a ŠVARCTRANS s.r.o. Obec je součástí Pražské integrované dopravy (PID). V obci se nacházejí zastávky Milín, Milín,sídliště, Milín,škola a Milín,ZOD. Na silnici II/174 směrem do Lazska se nachází zastávka Milín,Nádražní. Ve Slivici je zastávka Milín,Slivice, na území Buku se nacházejí zastávky Milín,Buk a Milín,Buk,křiž. V Kamenné se nachází zastávka Milín,Kamenná, v Konětopech je to Milín,Konětopy a ve Stěžově zastávka Milín,Stěžov. Na silnici I/4 se nacházela zastávka Milín,Rtišovice,rozc., která však byla zrušena. V důsledku toho Rtišovice již nemají žádnou autobusovou zastávku. Obcí procházejí autobusy linek 407, 480, 488, 500, 511, 143103, 370701, 370702, 370703. Linka 407 spojuje Prahu s Milínem, Chraštičkami, Zalužany, Lety, Čimelicemi a Pískem. Linka 480 propojuje Příbram s Lešeticemi, Milínem, Pečicemi, Cetyní, Bohosticemi, Solenicemi, Milešovem, Klučenicemi, Kovářovem a Milevskem. Linka 488 začíná v Příbrami a pokračuje přes Milín, Chraštice, Mirovice, Čimelice a Mirotice až do Písku. Linka 500 propojuje Příbram s Milínem, Raděticemi, Jablonnou, Horními Hbity, Dolními Hbity, Solenicemi, Zduchovicemi, Kamýkem nad Vltavou, Řadovy, Krásnou Horou nad Vltavou a Petrovicemi. Linka 511 zajišťuje spojení také s Lešeticemi a Příbramí. V opačném směru míří do Březnice a projíždí obcemi Milín, Lazsko, Ostrov, Tochovice, Horčápsko, Starosedlský Hrádek, Tušovice, Svojšice, Chraštice, Nestrašovice a dalšími vesnicemi na trase. Autobusová linka 143103 spojuje Prahu, Milín, Mirovice, Blatnou, Horažďovice, Rabí, Sušici, Kašperské Hory, Rejštejn, Modravu a Horskou Kvildu, přičemž obsluhuje i další obce na své trase. Linka 370701 spojuje Prachatice, Husinec, Vlachovo Březí, Volyni, Strakonice, Čimelice a Milín s Prahou, přičemž taktéž obsluhuje další obce na své trase. Linka 370702 spojuje Kvildu se Stachy, Zdíkovem, Vimperkem, Čkyní, Volyní, Strakonicemi, Čimelicemi, Milínem a Prahou, přičemž také obsluhuje další obce na své trase. Poslední linkou je linka 370703, která vyjíždí ze Strážného a pokračuje ve směru Lenora, Volary, Prachatice, Strunkovice nad Blanicí, Bavorov, Vodňany, Protivín, Písek, Čimelice, Milín a Praha, přičemž obsluhuje i další obce na své trase.
Železniční doprava 2024
Územím obce prochází jednokolejná regionální železniční trať 200 Zdice–Protivín, která byla uvedena do provozu v roce 1875. Nedaleko obce se nachází železniční stanice Milín. Zastavují zde osobní vlaky linky S60, provozované společností České dráhy. Tyto vlaky jezdí z Berouna přes Zdice a Příbram a pokračují dále do Březnice, Blatné nebo Strakonic. O víkendech a svátcích během sezóny zastavuje na milínském nádraží také spěšný vlak Českých drah linky T6 s názvem Cyklo Brdy, směřující z Prahy do Blatné. Během letních prázdnin vyjíždí turistický vlak Cyklohráček z Prahy hlavního nádraží a pokračuje přes Dobřichovice, Řevnice, Beroun, Zdice, Příbram, Březnici až do Rožmitálu, odkud se vrací zpět do Prahy.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_Mil%C3%ADn%2C_budova.jpg/220px-N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_Mil%C3%ADn%2C_budova.jpg)
Turistika
- Cyklistika – Obcí prochází cyklotrasa č. 302 Dolní Líšnice - Smolotely - Milín - Příbram - Hořovice.
- Pěší turistika – Od nádraží Milín vychází turistická trasa
Milín - Chraštice - Podholušice.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Osada Buk Archivováno 8. 3. 2016 na Wayback Machine., obec Milín
- ↑ Osada Konětopy Archivováno 8. 3. 2016 na Wayback Machine., obec Milín
- ↑ Osada Rtišovice Archivováno 22. 2. 2015 na Wayback Machine., obec Milín
- ↑ Osada Stěžov Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine., obec Milín
- ↑ Historie obce Vrančice, obec Vrančice, 2006 JA Acrus
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky - 1869–2011: IV. Abecední přehled obcí a částí obcí [online]. [cit. 2023-04-02]. Dostupné online.
- ↑ Správní uspořádání Předlitavska 1850-1918
- ↑ Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren
- ↑ Nařízení ministra vnitra č. 185/1942 Sb.
- ↑ Dekret presidenta republiky č. 121/1945 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 28-09-2011]. Dostupné v archivu pořízeném dne 28-09-2011.
- ↑ Vládní nařízení č. 3/1949 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 22-05-2011]. Dostupné v archivu pořízeném dne 22-05-2011.
- ↑ Seznam členů MAS k 2.9.2020: [online]. maspodbrdsko.cz [cit. 2021-11-02]. Dostupné online.
- ↑ Sekce věnovaná partnerství na oficiálním webu města Nového Knína. Archivováno 31. 8. 2008 na Wayback Machine. Kromě toho zpráva o podepsání dohody se nachází na úvodní straně novoknínského městského webu.
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 931. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 529. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 600. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1493. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1603. (česky a německy)
- ↑ Archivovaná kopie. www.milin.cz [online]. [cit. 2017-05-29]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-07-03.
Literatura
- BAŠTÝŘ, Jiří, Václav TRANTINA a Jiří VOSTAREK. Milín - 900 let na Zlaté stezce: historie osad na Milínsku (Buk, Kamenná, Konětopy, Rtišovice, Slivice, Stěžov), kultura, sport. Milín: Obecní úřad Milín, 2001.
- TRANTINA, Václav a Rastislav KORENÝ. Stěžov v průběhu staletí. Milín: Obecní úřad Milín, 2008. ISBN 978-80-254-2924-2.
- VOSTAREK, Jiří. Milín - svědectví paměti: historie konce 2. světové války : dokumenty kronik. Poděbrady: Kompakt, 2005.
- VOŠAHLÍK, Arnošt. Tam, kde skončila válka. Příbram: Knihovna Jana Drdy v Příbrami, 2005. ISBN 80-86937-10-0
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Milín na Wikimedia Commons
- Milín v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky obce
- Popis Archivováno 8. 4. 2008 na Wayback Machine. - průvodce na prostor-ad.cz