Pivovar Svijany
Pivovar Svijany | |
---|---|
![]() Pivovar Svijany | |
Stát | Česko![]() |
Místo | Svijany |
Založen | před r. 1564 |
Majitel pivovaru | Pivovar Svijany, a.s. |
Roční produkce | 623 800 hl (2015) |
Názvy značek | Svijanská Desítka 10 % Svijanský Máz 11 % 450 11 % Svijanský Fanda 11 % Svijanský Rytíř 12 % Kvasničák 13 % Svijanský Kníže 13 % Svijanská Kněžna 13 % Baron 15 % Svijanský Dux 13 % Svijany 20 Svijanský Vozka Weizen 12 % Zámek 11 % Yuzu a Bergamot |
Adresa | Svijany 25 Příšovice 463 46 |
Souřadnice | 50°34′22,08″ s. š., 15°3′15,12″ v. d. |
Kontakt | Telefon: 485177141 e-mail: [email protected] |
Oficiální web | http://www.pivovarsvijany.cz/ |
IČO | 25035207 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pivovar Svijany se nachází v obci Svijany nedaleko Turnova, v okrese Liberec. Pivovar byl založen před rokem 1564. Pivovar i obec získal v 17. století do vlastnictví šlechtický rod Valdštejnů. Roku 1998 nově vzniká společnost Pivovar Svijany s.r.o.
Pivovar
Pivovar Svijany je jeden z nejstarších pivovarů v Česku, protože byl založen už před rokem 1564. Tehdy byl součástí hospodářských základů panství. V roce 1912 byl svým dosavadním nájemcem Antonínem Kratochvílem odkoupen od Rohanů a rodině Kratochvílů patřil až do roku 1939. Vnuk Antonína Kratochvíla byl nucen pivovar prodat a tak se pivovar vrátil jeho původním majitelům, Rohanům. Po roce 1945 byl ale svijanský pivovar konfiskován a znárodněn, aby se stal součástí Severočeských pivovarů n. p.
Z důvodu politických změn v roce 1989 Severočeské pivovary zanikly a svijanský pivovar se stal součástí podniku Pivovary Vratislavice nad Nisou. V roce 1997 se pak stal součástí akciové společnosti Pražské pivovary, která je z většiny majetkem anglické pivovarské společnosti Baas. Kvůli obchodní politice Pražských pivovarů se setkal s odbytovou krizí a hrozilo jeho zavření. Poslední změnou vlastnického uspořádání bylo utvoření společnosti Pivovar Svijany s.r.o. v roce 1998 (po roce 2005 Pivovar Svijany, a.s.). Pivovar pod novým vedením postupně překonal svou odbytovou krizi a stal se na Liberecku a Jablonecku nejsilnější značkou.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Svij.jpg/220px-Svij.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Pivo_Svijany%2C_Svijansk%C3%A1_des%C3%ADtka%2C_Svijansk%C3%BD_kn%C3%AD%C5%BEe%2C_Svijansk%C3%BD_m%C3%A1z_%28Czech_beer%29.jpg/220px-Pivo_Svijany%2C_Svijansk%C3%A1_des%C3%ADtka%2C_Svijansk%C3%BD_kn%C3%AD%C5%BEe%2C_Svijansk%C3%BD_m%C3%A1z_%28Czech_beer%29.jpg)
Produkty pivovaru
- Zámek 11° - kroužkovaný světlý ležák - výroční ke dni otevření Zámku Svijany - obsah alkoholu 4,8 %
- Prémiový ležák ''450'' - světlý ležák - výroční k 450 letému založení pivovaru - obsah alkoholu 4,6 %
- Svijanská Desítka 10° - světlé výčepní pivo - obsah alkoholu 4 %
- Svijanský Máz 11° - světlý ležák (vlajkový produkt pivovaru) - obsah alkoholu 4,8 %
- Svijanský Fanda 11° - nefiltrovaný řezaný ležák - obsah alkoholu 4,8 %
- Svijanský Rytíř 12° - světlý ležák dochmelovaný za studena - obsah alkoholu 5 %
- Kvasničák 13° - nefiltrované světlé speciální pivo - obsah alkoholu 6 %
- Svijanský Kníže 13° - světlý silnější ležák - obsah alkoholu 5,6 %
- Svijanská Kněžna 13° - tmavé speciální pivo - obsah alkoholu 5,2 %
- Baron 15° - nejsilnější svijanský ležák - obsah alkoholu 6,5 %
- Svijanský Vozka - světlé nealkoholické pivo
- Weizen 12° - světlé pšeničné svrchně kvašené pivo - obsah alkoholu 5 %
- DUX - nepasterizované jantarové pivo - výroční ke Dni českého piva - obsah alkoholu 5,5 %
- Svijany 20° - silné pivo - obsah alkoholu 9,5 %
- Svijanský Vozka - Černý rybíz a limetka - míchaný nápoj z nealkoholického piva.
- ŠLIK - spodně kvašený ležák.
- Yuzu a Bergamot - mix nealkoholického piva Vozka s přírodní štávou citrusu Yuzu.
Svijanské pivo není chemicky ošetřováno[zdroj?] a dodává se na trh nepasterované.
Suroviny
Svijanské pivo je vařeno ze základních surovin: vody, sladu, chmele, chmelových extraktů a isoextraktu, cukru a kvasnic.[1] Voda, která se používá při vaření svijanského piva odpovídá složením kojenecké vodě. Slad se nakupuje z okolních sladoven a žatecký chmel se pěstuje na vlastních chmelnicích v úštěcké oblasti. Zajímavostí je, že se zde pěstuje nepřešlechtěná odrůda žateckého chmele - Osvaldův klon 72.
Výroba
Svijanský pivovar produkuje pivo klasickou technologií českého piva plzeňského typu. Všechna svijanská piva jsou vyráběna stejným technologickým postupem, který se nazývá dvourmutový způsob vaření.
Ocenění
Piva ze Svijanského pivovaru se často umisťují na předních příčkách různých soutěží.
Výběr ocenění
- Svijanský Máz 11% – 1. místo – světlý ležák; Pivo roku 2007 České Budějovice
- Svijanská Kněžna 13% – 1. místo Tmavé pivo roku 2007; Sdružení přátel piva
- Svijanský Vozka – Zlatá pivní pečeť; odborná degustace Tábor
- Svijanská Kněžna 13% – 1. místo Pivo České republiky 2006; odborná degustace Č.B.
- Pivovar Svijany – 1. místo Pivovar roku 2006; Sdružení přátel piva
- Petr Menšík, sládek – 2. místo Sládek roku 2005; Sdružení přátel piva
- Svijanská Desítka 10% – Zlatá Korunka 2004; odborná degustace Brno
- Svijanský Kníže 13% – 1. místo Dočesná 2004; odborná degustace Žatec
- Svijanská Kněžna 13% – 1. místo Dočesná 2004; odborná degustace Žatec
- Svijanský Máz 11% – Výrobek Libereckého kraje 2004; KÚ Liberec
- Svijanský rytíř – vítěz testu světlých ležáků (2003); MF Dnes
- Baron 15% – 1. místo Pivo České republiky – světlé speciální (2003); degustace České Budějovice
- Svijanský Máz 11% – Jedenáctka roku (2002); Sdružení přátel piva
- Pivovar Svijany – Pivovar roku 1999; Sdružení přátel piva
- František Horák, ředitel – Pivovarská osobnost roku 1998; Sdružení přátel piva
Reference
- ↑ https://www.pivovarsvijany.cz/clanky/cukr-a-isoextrakt-ve-svijanskem-pivu
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Pivovar Svijany na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Svijanský pivovar zažívá zázračný vzestup, měl vyšší zisk než Budvar
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |