Planá nad Lužnicí
Planá nad Lužnicí | |
---|---|
![]() Městský úřad v Plané | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Sezimovo Ústí |
Obec s rozšířenou působností | Tábor (správní obvod) |
Okres | Tábor |
Kraj | Jihočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°21′16″ s. š., 14°42′5″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 4 556 (2024)[1] |
Rozloha | 21,42 km²[2] |
Katastrální území | Planá nad Lužnicí |
Nadmořská výška | 395 m n. m. |
PSČ | 391 11 |
Počet domů | 1 141 (2021)[3] |
Počet částí obce | 3 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 5 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | Zákostelní 720 391 11 Planá nad Lužnicí [email protected] |
Starosta | Jiří Rangl |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Planá nad Lužnicí | |
Další údaje | |
Kód obce | 552828 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Planá nad Lužnicí (německy Plan an der Lainsitz) je město v okrese Tábor v Jihočeském kraji. Leží na řece Lužnici, na hranici Třeboňské pánve a Vlašimské pahorkatiny. Leží na frekventované silnici I/3 přibližně šest kilometrů jižně od Tábora a jedenáct kilometrů severně od Soběslavi. Žije v něm přibližně 4 600[1] obyvatel. Na východ od města vede dálnice D3.
Historie
První písemná zmínka pochází nejspíše z dopisu biskupa Tobiáše z Bechyně z let 1288–1289, kdy bylo město součástí pražského biskupství.[4] Od nástupu Oldřicha z Ústí až do roku 1547 se pak Planá stala državou nově založeného husitského města Tábora.[4] Město koupil Vilém z Rožmberka a nechal zde vystavět dřevěný most přes řeku Lužnici. Panství po něm zdědil Petr Vok, na konci 17. století jej převzali Šternberkové a později Lobkovicové, kteří nechali roku 1666 přestavět původně gotický kostel sv. Václava, jehož další rekonstrukce pak proběhla roku 1796.[4]
Po roce 1848 se Planá stala samosprávnou obcí, jejímu rozvoji velice pomohla výstavba železnice (1869) a voroplavba, jež byla provozována až do roku 1946.[4] Po vyhlášení nezávislosti Československa nastal bohatý kulturní i průmyslový rozvoj města – založen byl Sokol, postavilo se kino, knihovna, nová škola, byly založeny podniky, Madeta, Silon nebo Masokombinát.[4]
Přírodní poměry
Na jižním okraji města se nachází rybník Hejtman s ostrůvkem chráněným jako přírodní památka Ostrov Markéta.
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 142 | 985 | 1 052 | 1 063 | 1 190 | 1 278 | 1 454 | 1 649 | 2 123 | 2 325 | 3 078 | 2 901 | 3 043 | 3 844 | 4 234 |
Počet domů | 100 | 106 | 121 | 121 | 179 | 199 | 288 | 421 | 420 | 477 | 559 | 682 | 732 | 1 005 | 1 141 |
Městská správa
Místní části
- Lhota Samoty
- Planá nad Lužnicí
- Strkov
Městské symboly
Znak a vlajka byly městu uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 14. června 2000.[7]
Doprava
Městem vede železniční trať Praha – České Budějovice se stanicí Planá nad Lužnicí. Jezdí sem též autobusové linky 13 a 50 městské hromadné dopravy Tábor.
Pamětihodnosti
- Kostel svatého Václava se slunečními hodinami
- Fara v ulici ČSLA č. 1
- Pomník obětem druhé světové války u základní školy
- Vila čp. 4 v Ústrašické ulici, kde pobýval T. G. Masaryk po návratu do vlasti v dubnu 1920.
Zajímavosti
- Chata rodiny Hrušínských u řeky Lužnice
- Chata Josefa Kemra u řeky Lužnice
- Rodinný statek Luďka Munzara
Galerie
- Kostel
- Lužnice
- Vila
- Chata rodiny Hrušínských v Plané nad Lužnicí
- Chata Josefa Kemra poblíž řeky Lužnice
- Památník
- Fontána
- MŠ
- Škola a kostel
- Lužnice 2
- Sídliště za rybníkem
- Kříž u kostela
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ a b c d e Město Planá nad Lužnicí - Oficiální stránky - Historie obce [online]. Planá nad Lužnicí [cit. 2011-06-26]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-07-18.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Udělené symboly – Planá nad Lužnicí [online]. 2000-06-14 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Planá nad Lužnicí na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Planá v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky
- Planá nad Lužnicí v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části města Planá nad Lužnicí | |
---|---|
Části obce |
|