Santa Maria in Cosmedin
Santa Maria in Cosmedin | |
---|---|
![]() S. M. in Cosmedin, průčelí s věží | |
Místo | |
Stát | Itálie![]() |
region | Lazio |
Obec | Řím |
Souřadnice | 41°53′20,7″ s. š., 12°28′55,49″ v. d. |
Základní informace | |
Církev | římskokatolická |
Diecéze | Římská diecéze |
Status | bazilika minor |
Zasvěcení | Panna Maria |
Architektonický popis | |
Výstavba | 8.–11. století |
Specifikace | |
Délka | 40 metrů |
Šířka | 20 metrů |
Další informace | |
Adresa | Piazza Bocca della Verità 18 00186 Roma |
Oficiální web | Oficiální web |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Santa Maria in Cosmedin je titulární bazilika v jižní části Říma, ve čtvrti Ripa, mezi Circus Maximus a řekou Tiberou. Kostel, vysvěcený v 6. století, stojí v místech starověkého Forum boarium a vznikl přestavbou a rozšířením starověké sýpky a výdejny obilí. Štíhlá věž vznikla ve 12. století a v portiku před průčelím je umístěna kruhová mramorová deska, lidově Bocca della verità.
Historie
Ve starověku zde bylo Forum boarium (dobytčí trh) a řada menších chrámů, oblastí procházaly i odpadní stoky, včetně té největší, Cloaca maxima. Usazovali se zde řečtí obchodníci a v 1. století n. l. byla postavena Statio Annonae, sloupová hala, která sloužila jako sýpka a výdejna obilí pro chudé. V 6. století byla proměněna na kostel Panny Marie in Schola Graeca a roku 772 ji papež Hadrián I. dal rozšířit o presbytář s apsidami. Ty stojí na základech chrámu Herkula Pompeiana, které se zčásti zachovaly v kryptě. Roku 1118 dal papež Gelasius II. kostel, zpustošený Normany, obnovit a postavit věž, jednu z nejvyšších v Římě. Kolem roku 1200 vznikl portikus před průčelím a ve 13. století byl kostel vyzdoben mramorovou mozaikovou podlahou a dalšími plastikami slavné školy Cosmatů.
Popis
V jinak téměř prázdném kostele bez nábytku působí hlavně bohatá mramorová dlažba. Ve vstupní části je dobře zachována starověká hala s mramorovými korintskými sloupy, v presbytáři jsou zdobené mramorové přepážky ze 13. století. Ve střední apsidě je biskupský trůn s patrně starověkými lvími hlavami, kdežto oltář stojí před apsidou, jak to bylo obvyklé v raně křesťanských bazilikách. Toto uspořádání, které opět doporučil Druhý vatikánský koncil, se zde zachovalo v původní podobě.
Bocca della Verità
V portiku je na stěně velká kruhová mramorová deska s tváří říčního boha Tritona ze 4. stol. př. n. l. Původně patrně sloužila jako poklop stoky Cloaca maxima, ve středověku vznikla pověst, že člověk, který dá ruku do jeho „úst“ a zalže, už ji nikdy nevyndá. Odtud lidový název Bocca della Verità („ústa pravdy“).
U mramorové desky se odehrává scéna romantické komedie z roku 1953 Prázdniny v Římě. Americký novinář Joe (Gregory Peck) zneklidní princeznu Annu (Audrey Hepburnovou), když předstírá, že mu v ústech pravdy uvázla ruka.[1]
Deska je přímou inspirací reliéfu Ústa pravdy Radomíra Dvořáka vytesaného v lomu nedaleko Lipnice nad Sázavou.
Galerie
- Interiér
- Mozaika
- Bocca della Verità
Odkazy
Reference
- ↑ Ústa pravdy [online]. filmovamista.cz. Dostupné online.
Literatura
- K. Baedeker, L'Italie. Leipzig 1900, str..296.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Santa Maria in Cosmedin na Wikimedia Commons
- Fotogalerie S. Kordiče
- (anglicky) S.M. in Cosmedin na stránkách University of Chicago
- (německy) Forum boarium na stránkách Roma Antiqua
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Melchitská řeckokatolická církev | |
---|---|
Antiochijský melchitský patriarchát | |
Sýrie | |
Libanon | |
Palestina, Izrael a Jordánsko | |
Diaspora | |
Farnosti ve světě | Brusel – Kostel sv. Jana Zlatoústého • Paříž – Kostel Saint-Julien-le-Pauvre • Marseille – Kostel sv. Mikuláše z Myry • Řím – Kostel Santa Maria in Cosmedin • Valletta – Kostel Panny Marie Damašské • Stockholm – Melkite Greek Catholic Church Information Center • Londýn – Farnost sv. Jana Zlatoústého s kostelem sv. Barnabáše |