Vila Livia
Vila Livia /původně vila Fasolt/ | |
---|---|
![]() stav v prosinci 2020 | |
Účel stavby | |
původně lázeňské sanatorium doktora Wilhelma Fasolta | |
Základní informace | |
Sloh | historismus, secesní prvky |
Architekt | Leo Buchen[1] |
Výstavba | 1908[1] |
Stavebník | Dr. Wilhelm Fasolt[1] |
Současný majitel | Bristol Group s. r. o.[2][3] |
Poloha | |
Adresa | Karlovy Vary, Westend[4], Česko![]() |
Ulice | Zámecký vrch 1161/28 |
Souřadnice | 50°13′30,4″ s. š., 12°52′49,24″ v. d. |
![]() ![]() Vila Livia, Karlovy Vary Vila Livia, Karlovy Vary, Česko | |
Další informace | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vila Livia, původně vila Fasolt, později vila Křička, se nachází v lázeňské části Karlových Varů ve čtvrti Westend[4] v ulici Zámecký vrch 1161/28. Byla postavena v roce 1908.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Karlovy_Vary_vila_Livia_%2808%29.jpg/250px-Karlovy_Vary_vila_Livia_%2808%29.jpg)
Na volné ploše pod Královskou vilou (Königsvilla) byla postavena v roce 1908 nová vila pro doktora Wilhelma Fasolta. Plány na třípatrovou stavbu vypracoval karlovarský architekt Leo Buchen. Vnitřní dispozice již byla s halou a jednotlivými ordinacemi. Dostala jméno po svém stavebníkovi – vila Fasolt. Doktor Wilhelm Fasolt ji vlastnil ještě v letech 1924–1930.[1]
Po druhé světové válce byla znárodněna a byla jí přidělena národní správkyně Loeblová–Janatková. Od června 1952, již jako lázeňský dům Fasolt, spadala pod Československé státní lázně. Později byla přejmenována na Křička, a když byla zařazena pod Státní sanatorium Bristol, byla nazvána Livia.[1]
V současnosti (únor 2021) je vila evidována jako objekt občanské vybavenosti v majetku společnosti Bristol Group s. r. o.[2][3] Slouží jako lázeňský hotel.
Popis
Vila se nachází ve čtvrti Westend[4] v ulici Zámecký vrch 28, č. p. 1161. Byla postavena v historizujícím slohu se secesními prvky. Nárožní věž je zakončena nízkou francouzskou jehlancovou střechou. Na nárožích jsou použity bosované lizény a secesní štuková výzdoba – nápisové stuhy s vavřínovými listy. Střecha je mansardová s vikýři.[4][1]
Zajímavost
V roce 1911 se zde ubytoval bulharský car Ferdinand I., častý host lázní, který jezdíval do Karlových Varů a Mariánských Lázní ještě jako princ Coburský.[1]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f g HANYKOVÁ, Eva; ZEMAN, Lubomír; ŠPIČKA, Milan. Karlovarské domy – Architekti – Stavitelé. Karlovy Vary: Lázeňské ediční sdružení ve spolupráci se společností Baustav Karlovy Vary, 2015. 183 s. ISBN 978-80-270-0156-9. Kapitola Vila Livia, s. 138.
- ↑ a b Informace o pozemku [online]. Praha: ČÚZK – Nahlížení do katastru nemovitosti, 2021-02-12 [cit. 2021-02-12]. Dostupné online.
- ↑ a b Informace o stavbě: Karlovy Vary [554961], č. p. 1161. Nahlížení do katastru nemovitostí [online]. Český úřad zeměměřický a katastrální [cit. 2021-02-12].
- ↑ a b c d ZEMAN, Lubomír. Karlovarský Westend. Karlovy Vary: Karlovarské muzeum v Karlových Varech v edici Dějiny a příroda Karlovarska, 1998. 276 s. ISBN 80-238-4494-6. Kapitola Vývoj vilové čtvrti Westend, s. 71.
Literatura
- HANYKOVÁ, Eva; ZEMAN, Lubomír; ŠPIČKA, Milan. Karlovarské domy – Architekti – Stavitelé. 1. vyd. Karlovy Vary: Lázeňské ediční sdružení ve spolupráci se společností Baustav Karlovy Vary, 2015. 183 s. ISBN 978-80-270-0156-9. Kapitola Vila Livia, s. 138.
- ZEMAN, Lubomír. Karlovarský Westend. Karlovy Vary: Karlovarské muzeum v Karlových Varech v edici Dějiny a příroda Karlovarska, 1998. 276 s. ISBN 80-238-4494-6. Kapitola Vývoj vilové čtvrti Westend, s. 71.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu vila Livia na Wikimedia Commons