Vojnův Městec
Vojnův Městec | |
---|---|
![]() letecký pohled od západu | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | městys |
Pověřená obec | Žďár nad Sázavou |
Obec s rozšířenou působností | Žďár nad Sázavou (správní obvod) |
Okres | Žďár nad Sázavou |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Čechy + Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°40′46″ s. š., 15°52′42″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 795 (2024)[1] |
Rozloha | 16,49 km²[2] |
Katastrální území | Vojnův Městec |
Nadmořská výška | 583 m n. m. |
PSČ | 592 22 |
Počet domů | 337 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa úřadu městyse | Vojnův Městec 27 59101 Žďár nad Sázavou 1 [email protected] |
Starosta | Martin Havlíček |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Vojnův Městec | |
Další údaje | |
Kód obce | 597091 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vojnův Městec (německy Münchsberg) je městys v okrese Žďár nad Sázavou v Kraji Vysočina. Nachází se v areálu CHKO Žďárské vrchy, přibližně pět kilometrů jihovýchodně od Ždírce nad Doubravou a čtrnáct kilometrů severozápadně od Ždáru nad Sázavou. Žije zde 795[1] obyvatel. Protéká tudy Městecký potok, který je pravostranným přítokem řeky Doubravy. Samotná zástavba, jakož i téměř celý katastr se rozkládá v Čechách, jelikož však v dobách komunistického režimu byla provedena úprava katastrální hranice se sousední moravskou Cikhájí, zasahuje katastr Vojnova Městce od té doby i na Moravu.
Název
Název obce Vojnův Městec se vyvíjela postupně. V první polovině 14. století se osada jmenovala Heinrichsdorf (Jindřichova ves), poté povýšila na městečko Münprech. V dalších letech obýval městečko Vojna ze Štětína. V 15. století získala obec svůj přívlastek Vojnův od posledního majitele Jana Vojny ze Štětí (později z Městce). Jan Vojna také jako jeden z posledních užíval Městeckou tvrz (ta se do dnešní doby nedochovala), která pravděpodobně byla vystavena na ochranu Liběcké stezky.
Historie
Vojnův Městec patří mezi nejstarší české osady, které vznikly na pomezí Čech a Moravy v první vlně kolonizace zdejších hvozdů podél Liběcké stezky. Za zakladatele se považuje žďárský cisterciácký klášter. První písemná zmínka o obci se datuje k roku 1293.
V době baroka zde zanechal svůj odkaz významný stavitel Jan Blažej Santini Aichel, a to stavbou Němečkova hostince z počátku 18. století. Městečko bylo také ovlivněno řadou válek. Za třicetileté války, v roce 1643, bylo vydrancováno Švédy. Napoleonovým vojskům se v roce 1805 musela obec vyplatit pěti sty zlatými. Oběti na životech občanů obce přinesla první i druhá světová válka. Na jejich památku je v obci vystaven památník padlých.
Asi dva kilometry jihovýchodně od městyse se u silnice I/37[4] nachází nevelké ložisko cenomanských uhelných jílovců. V polovině čtyřicátých let devatenáctého století zde probíhala jejich pokusná těžba, kterou kvůli uhlí pravděpodobně prováděly ransko-polničské železárny.[5] Pozůstatkem prospekčních prací jsou povrchové tvary reliéfu (pinky, rýhy, haldy).[6] V roce 2010 se v jejich blízkosti propadla vozovka silnice.[4] Propad odhalil tři štoly, z nichž dvě obsahovaly zbytky výdřevy.[6]
Přírodní poměry
Vrstva cenomanských jílovců jihovýchodně od městečka je mocná kolem šestnácti metrů. Hornina má ocelově šedou barvu, prachovitou až písčitou strukturu a obsahuje jemně rozptýlený pyrit a zuhelnatělou rostlinou drť.[4] Podle palynologické analýzy se jílovce ukládaly ve středním cenomanu ve sladkovodním bažinném prostředí lesa s převahou jehličnanů z čeledi Cupressaceae. Území se tehdy patrně nacházelo v okolí řeky slabě ovlivněné přílivem a odlivem.[5]
Jižně od vesnice leží přírodní rezervace Štíří důl.
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 345 | 1 402 | 1 362 | 1 418 | 1 436 | 1 321 | 1 407 | 974 | 949 | 856 | 769 | 727 | 707 | 795 | 753 |
Počet domů | 192 | 200 | 202 | 205 | 220 | 231 | 248 | 265 | 249 | 244 | 225 | 304 | 316 | 333 | 337 |
Správa a politika městyse
Od 23. ledna 2007 byl obci vrácen status městyse.[9]
Části městyse
- Vojnův Městec
- Nová Huť
Politika
V letech 2006–2010 působil jako starosta Josef Macek, od roku 2010 tuto funkci zastával Karel Malivánek, od roku 2018 je starostou Karel Rykr.
Symboly městyse
Znak městyse je historický, vlajka byla městysi udělena rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 8. října 2001.[10]
Školství
- Mateřská škola Vojnův Městec
- Základní škola Vojnův Městec
Pamětihodnosti
- Kostel svatého Ondřeje
- Vojnoměstecké zvony (1505, 1536 a 1999); další 3 zvony z let 1925 a 1929 byly zničeny za německé okupace v letech 1941–42
- Kříž u kostela (1835)
- Socha svatého Jana Nepomuckého
- Bývalá radnice a zájezdní hostinec „U Němečků“ (autor stavby: Jan Blažej Santini-Aichel)
- Hřbitovní kaple Sv. Antonína (1885–1887)
Osobnosti
Rodáci
- Antonín Javůrek (1834–1887), právník a skladatel
- Norbert Javůrek (1839–1880), lékař a skladatel, bratr Antonína
- Jaroslav Jiřík (1939–2011), první český hokejista v NHL, účastník ZOH 1960 (4. místo), ZOH 1964 (bronz) a ZOH 1968 (stříbro)[11]
- Bohumil Kasal (* 1956), profesor, stavař
Galerie
- Bývalá hospoda na náměstí, čp. 8
- socha svatého Jana Nepomuckého
- kostel svatého Ondřeje
- náměstíčko s čapím hnízdem
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ a b c JURÁČEK, Jan; KVAČEK, Jiří; MALÝ, Karel; SVOBODOVÁ, Marcela. Křídové uhelnaté jílovce u Vojnova Městce na Českomoravské vrchovině. Acta rerum naturalium. 2016, roč. 19, s. 7. Dále jen Křídové uhelnaté jílovce (2016). Dostupné online [cit. 2023-04-29]. ISSN 1801-5972.
- ↑ a b Křídové uhelnaté jílovce (2016), s. 13.
- ↑ a b Křídové uhelnaté jílovce (2016), s. 9.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Rozhodnutí č. 16 předsedy Poslanecké sněmovny, k stanovení obcí městy a městysi, Miloslav Vlček, 23. ledna 2007
- ↑ Udělené symboly – Vojnův Městec [online]. 2001-10-08 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ Olympedia [online]. [cit. 2021-12-25]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Vojnův Městec na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Městec v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky
- Vojnův Městec v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části obce Vojnův Městec | |
---|---|
Části obce |
|