Anna Edelheim
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Anna_Edelheim%2C_tuleva_kirjailija_ja_toimittaja_%28musketti.M012-HK10000-1524%29.jpg/250px-Anna_Edelheim%2C_tuleva_kirjailija_ja_toimittaja_%28musketti.M012-HK10000-1524%29.jpg)
Anna Christina Charlotta Edelheim (3. tammikuuta 1845 Helsinki – 25. toukokuuta 1904 Helsinki[1]) oli suomalainen ruotsiksi kirjoittanut toimittaja ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä ei-, -im ja x?. Edelheim oli Suomen ensimmäinen vakinaisesti palkattu naistoimittaja, aikaisemmin naiset olivat toimineet vain lehtien avustajina. [2]
Henkilöhistoria
Anna Edelheim sai aluksi kotiopetusta ja hän kävi sitten Helsingin ruotsalaista tyttökoulua sekä opiskeli vielä Tukholmassa. Hän oleskeli pitkään Pietarissa ja Italiassa. Edelheim kirjoitti 1870-luvulla kaksi romaania Två bröders historia (1877) ja Fremlingens dotter (1878) jotka ilmestyivät alakertaromaaneina Helsingfors Dagblad- ja Hufvudstadsbladet-lehdissä.[2]
Edelheim oli Finland- ja Finska Veckobladet -lehden toimittajana 1886–1888. Hän käsitteli lehtikirjoituksissaan erityisesti naisasiaa ja uskonnonvapautta. Finland-lehti, jonka päätoimittaja oli Agathon Meurman oli Edelheimin mielestä liian vanhoillinen, ja niipä hän erosi sen palveluksesta jo 1887 ja perusti oman Finska Veckobladet -lehtensä, jonka näytenumero ilmestyi joulun edellä 1887. Lehti ilmestyi sitten viikoittain vuoden 1888 aikana. Lehdessään Edelheim puolusti sitten muun muassa uskonnonvapautta, ehtoollispakon poistamista ja siviiliavioliiton sallimista.[2]
Edelheim on kirjoittanut sanat ja Richard Faltin säveltänyt laulun "Bön för Finland" ("Suomen rukous").
Edelheimin isä oli senaattori Paul Henrik Edelheim ja äiti Emilia Christina af Brunér. Hänen veljiään olivat insinööri Frans Edvard Edelheim ja varatuomari, valtiopäivämies Paul Wilhelm Jonas Edelheim.[1][3]
Teokset
- Tomten i brasan: Skymningsprat för barn, 1877. (Verkossa.)
- Två bröders historia 1877. (Julkaistu Helsingfors Dagbladissa.)
- Fremlingens dotter: En sommarsaga från en finsk insjö. Af -ei-. Helsingfors 1878. (Julkaistu Hufvudstadsbladetissa.)
- I brytningstid: Samtal i språkfrågan af x.? Söderström, Helsingfors 1897.
- Hemkomsten. Af -im. Fosterländsk läsning. Serie 2 N:o 2. Stockholm 1903.
Lähteet
- Nevala-Nurmi, Seija-Leena: ”Edelheim, Anna (1845–1904)”, Suomen kansallisbiografia, osa 2, s. 440–441. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2003. ISBN 951-746-443-6. Teoksen verkkoversio.
- Zilliacus-Tikkanen, Henrika: Kvinnor i den finländska pressen före 1950 – med särskild tonvikt på den finskspråkiga pressen. Paper presenterat vid den 15:de Nordiska konferensen för medie- och kommunikationsforskning i Reykjavik 11–13 augusti 2001.
Viitteet
- ↑ a b Kuka kukin oli
- ↑ a b c Suomen ensimmäinen sanomalehtinainen. Toimittaja Anna Edelheimin syntymästä 100 vuotta. Laatokka 5.1.1945, nro 4, s. 3. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.)
- ↑ Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Edelheim Paul Wilhelm Jonas Viitattu 9.8.2021.
|