Aprikoosi
Aprikoosi | |
---|---|
![]() | |
Uhanalaisuusluokitus | |
Puutteellisesti tunnettu [1] | |
| |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
Lahko: | Rosales |
Heimo: | Ruusukasvit Rosaceae |
Suku: | Tuomet Prunus |
Alasuku: | Luumut Prunus |
Laji: | armeniaca |
Kaksiosainen nimi | |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |
Aprikoosi eli hedelmäaprikoosi (Prunus armeniaca) on pienehkö Kiinasta peräisin oleva puu ja sen hedelmä. Aprikoosipuu kasvaa yhdeksän metriä korkeaksi, ja sen lehvästö tulee kuusi metriä leveäksi.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Apricot_blossom_detail2.jpg/200px-Apricot_blossom_detail2.jpg)
Kiinassa aprikoosipuuta on viljelty tuhansia vuosia ennen ajanlaskumme alkua. Toisaalta venäläiset tutkijat ovat sitä mieltä, että samanaikaisesti sitä olisi alettu viljellä myös Keski-Aasiassa. Kasvin tieteellinen nimi Prunus armeniaca eli ”Armenian luumu” viittaa Armeniaan. Persikan tavoin aprikoosin toi Eurooppaan Aleksanteri Suuri noin vuonna 300 eaa. Kreikkalaiset ja roomalaiset antoivat hedelmälle lempinimen ”auringon kultamuna”. Pohjois-Euroopassa aprikoosia alettiin viljellä vasta 1500-luvulla.
Aprikoosi on sukua mantelin lisäksi luumuille, kirsikoille, persikoille, nektariinille ja karvasmantelille, joiden kivissä on amygdaliini-nimistä katkeraa ja myrkyllistä ainetta. Tämä aine puuttuu eräältä aprikoosilajikkeelta, jonka kiveä käytetäänkin elintarvikkeena mantelin tavoin Euroopassa ja Keski-Aasiassa muun muassa maustamaan erilaisia leivonnaisia ja hilloja sekä Amaretto-likööriä.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Apricot_and_cross_section.jpg/400px-Apricot_and_cross_section.jpg)
Ravintosisältö (100 g)
- Energiaa 200.832 kJ/48 kcal
- Proteiinia 1,4 g
- Hiilihydraattia 11,12 g
- josta sokereita 9,24 g
- Rasvaa 0,39 g
- tyydyttyneitä rasvahappoja 0,027 g
- kertatyydyttämättömiä rasvahappoja 0,17 g
- monityydyttämättömiä rasvahappoja 0,077 g
- Kuitua 2 g
- Natriumia 1 mg
- Kaliumia 259 mg[4]
Lähteet
Aiheesta muualla
- Laji.fi: Aprikoosi (hedelmäaprikoosi) Prunus armeniaca
- Ruokavirasto: Aprikoosinsiementen amygdaliini
- Fineli: Kuivatun aprikoosin ravintoarvot (Arkistoitu – Internet Archive)
- Fineli: Tuoreen aprikoosin ravintoarvot (Arkistoitu – Internet Archive)
- UniProt: Taxonomy - Prunus armeniaca (englanniksi)
- United States Department of Agriculture (USDA): Prunus armeniaca (englanniksi)
- Food Component Database (FooDB): Apricot (Prunus armeniaca) (englanniksi)
- Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Prunus armeniaca (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
- Pherobase: Floral volatiles of Prunus armeniaca (englanniksi)
- Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Prunus armeniaca (apricot) (englanniksi)
|