Leedsichthys
Leedsichthys | |
---|---|
![]() | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
Luokka: | Viuhkaeväiset Actinopterygii |
Lahko: | †Pachycormiformes |
Heimo: | †Pachycormidae |
Suku: | †Leedsichthys |
Laji: | problematicus |
Kaksiosainen nimi | |
† Leedsichthys problematicus | |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OK |
Leedsichthys oli esihistoriallinen luukala, joka eli jurakaudella noin 160 miljoonaa vuotta sitten. Se oli ainakin suurin tunnettu luukala ja ehkä myös suurin koskaan elänyt kala.
Ulkonäkö ja ravinto
Koko
Arviot Leedsichthyksen koosta vaihtelevat. Suurin osa tutkijoista on yhtä mieltä, että se oli yleensä 9–10 metriä pitkä, mutta suurimpien yksilöiden arvellaan olleen 16 metriä pitkiä.[1] Joidenkin arvioiden mukaan se olisi ollut jopa 27-metrinen.
Ravinto
Leedsichthys oli jättimäisestä koostaan huolimatta täysin harmiton. Sen ravintoa oli plankton, jota se siivilöi merestä verkkomaisilla kiduksilla nykyisten valashaiden ja hetulavalaiden tapaan. Se siis ui lähellä pintaa ja ahmi kerralla jättimäisiä määriä vettä suuhunsa. Joka kerralla se sai suuhunsa jopa tonneja planktonia, meduusoja, katkarapuja sekä pikkukaloja. Se siivilöi eliöt vedestä kurkussa ollevalla siivilälevyllä. Levyn siivilät koostuivat kymmenistä tuhansista erikoistuneista hampaista. Kun se purskutti veden ulos, katkaravut ja muut pikkueläimet jäivät sen verkkomaisiin kiduksiin.[2][3]
Viholliset
Eräissä fossiilissa näkyy puremajälkiä, joista päätellen suuret merimatelijat, kuten merikrokotiilit ja pliosaurukset saalistivat Leedsichthystä.[3] Koostaan huolimatta Leedsichthys oli varsin haavoittuvainen, mutta se saattoi selvitä hengissä pitkään haavoittuneenakin.[3]
Löytäminen
Ensimmäiset tunnetut fossiilit Leedsichthysistä löysi maanviljelijä ja harrastajapaleontologi Alfred Leeds vuonna 1889 Britanniassa, läheltä Oxfordia.[3] Kesti kuitenkin toista sataa vuotta, ennen kuin useasta paikasta tehdyt fossiililöydöt osattiin yhdistää toisiinsa ja ratkaiseva löytö tehtiin. Leedsichthysin tukiranka oli pääasiassa rustoa, eikä se kivety kovin helposti. Eri puolilla maailmaa tehdyt Leedsichtyksen fossiililöydöt olivat myös yleensä heikkolaatuisia.
Lajinimensä problematicus se sai, koska sen tunnistamisessa ja hahmottamisessa oli todellakin hankaluuksia.
Ratkaiseva löytö tehtiin muutamia vuosiamilloin? sitten Isosta-Britanniasta, ensin löytyi luu, joka paljastui kokonaiseksi jättiläiskalan fossiiliksi. Sen jälkeen se voitiin tunnistaa ja mitoittaa lopullisesti.
Leedsichthys osoittaa, että myös kalat kasvoivat jättimäisiksi kuten dinosaurukset.[4][5]
Fossiilit
Leedsichthyksen jäänteitä on löydetty Britannian lisäksi muun muassa Saksasta, Meksikosta ja Atacaman autiomaasta Chilestä.[4]
Lähteet
- ↑ a b Leedsichthys prehistoric-wildlife.com. (englanniksi)
- ↑ www.dkfindout
- ↑ a b c d Haines, Tim & Chambers, Paul: Esihistoriallinen eläinmaailma, s. 78–79. Gummerus, 2007. ISBN 978-951-20-7276-7.
- ↑ a b Pituus yli 15 metriä – Maailmanhistorian suurin kala paljastui sattumalta 26.8.2013. Tekniikka ja Talous. Viitattu 27.8.2013.
- ↑ McKie, Robin: A bigger fish for palaeontogists to fry… 25.8.2013. The Guardian. Viitattu 27.8.2013.
|