Sanna Salmenkallio
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Suomi-palkinnot_30.11.2022_36.jpg/250px-Suomi-palkinnot_30.11.2022_36.jpg)
Sanna Katariina Salmenkallio[1] (s. 1966 Espoo[2]) on suomalainen säveltäjä, viulisti ja äänisuunnittelija, joka on tehnyt monipuolisesti elokuva- ja konserttimusiikkia sekä sävellyksiä ja äänisuunnittelua erilaisiin näyttämöteoksiin.[3]
Ura
Salmenkallio opiskeli Sibelius-Akatemiassa ja on täydentänyt opintojaan Teatterikorkeakoulussa ja Kuvataideakatemiassa. Hän on säveltänyt musiikkia yli 30 elokuvaan ja kymmeniin näyttämöteoksiin. Hänen esikuviaan ovat olleet muun muassa Bernard Herrmann ja Tōru Takemitsu.[3] Salmenkallio on toiminut muusikkona ja esiintyjänä lukuisissa teatteri-, tanssi- ja elokuvatuotannoissa. Hänet tunnetaan myös yhteisöteatteriteoksista pakolaisten ja vankien parissa.
1980-luvulla Salmenkallio soitti joitakin vuosia viulua Kadotetut-rockyhtyeessä. Lisäksi hän on soittanut useiden rockartistien levyillä.[4]
Sanna Salmenkallio on voittanut parhaan musiikin Jussi-palkinnon vuosina 2005 (Melancholian 3 huonetta), 2015 (Eedenistä pohjoiseen), 2019 (Yrittäjä) ja 2021 (Aalto).[2]
Vuonna 2009 hän oli soittamassa viulua Unta ja totta - Toisenlainen Toivo Kärki på annat vis -projektissa, jonka yhteydessä julkaistiin musiikkialbumi [5] .
Sävellyksiä
Elokuvamusiikkia
- Aalto (ohj. Virpi Suutari, 2020)
- Yrittäjä (ohj. Virpi Suutari, 2018)
- Viulisti (music supervisor, ohj. Paavo Westerberg, 2018)
- Sielunmetsä (ohj. Anu Kuivalainen, 2016)
- Eleganssi (ohj. Virpi Suutari, 2015)
- Eedenistä pohjoiseen (ohj. Virpi Suutari, 2014)
- Konges Foged (ohj. Phie Ambo, 2012)
- Aranda (ohj. Anu Kuivalainen, 2011)
- Merkintöjä valkeasta kaupungista (2011)
- Metsäpuhetta (ohj. Ville Tanttu, 2011)
- Football Is God (ohj. Ole Bendtzen, 2010)
- Kerjäläiselokuva (ohj. Hanna Maylett, 2010)
- Leikkipuisto (ohj. Susamma Helke, 2009)
- Hjemmefronten (ohj. Phie Ambo, 2009)
- Fever (ohj. Phie Ambo, 2009)
- Erottamattomat (ohj. Hanna Maylett, 2008)
- Mika Waltari Tunturikatu 13 (ohj. Atro Lahtela, 2008)
- Mechanical Love (ohj. Phie Ambo, 2007)
- Void (ohj. Adel Abidi, 2006)
- Maa (ohj. Oleksandr Dovženko, 1927/2007)
- Sunrise (ohj. F. W. Murnau, 1927/2005)
- Melancholian 3 huonetta (ohj. Pirjo Honkasalo, 2005)
- Mestari K (ohj. Rax Rinnekangas, 2002)
- Taatan paha uni (ohj. Anu Kuivalainen, 2002)
- Joutilaat (ohj. Virpi Suutari ja Susanna Helke, 2001)
- Pieniä tapahtumia (ohj. Kirsi Mattila, 2000)
- Toisen Jumalan Lapset (ohj. Rax Rinnekangas, 2000)
- Saippuakauppiaan sunnuntai (ohj. Virpi Suutari ja Susanna Helke, 1999)
- Valkoinen taivas (ohj. Virpi Suutari ja Susanna Helke, 1998)
- Minerva (ohj. Simo Halinen, 1997)
Kappaleita elokuvissa
- Betoniyö (ohj. Pirjo Honkasalo, 2013)
- Flying: Confessions of a Free Woman (ohj. Jennifer Fox, 2006)
Näyttämöteoksia
- Hamlet (ohj. Paavo Westerberg, Turun Kaupunginteatteri, 2019)
- Kolme sisarta (ohj. Paavo Westerberg, Kansallisteatteri, 2018)
- Harha-askel (Porttiteatteri, 2018)
- Jääkuvia (ohj. Kristian Smeds, Kansallisteatteri, 2018)
- Toinen koti (ohj. Jussi Lehtonen, Kansallisteatteri, 2017)
- Armo(a) (ohj. Tuija Minkkinen, Porttiteatteri, 2017)
- Mahdolliset maailmat (ohj. Paavo Westerberg, Kansallisteatteri, 2016)
- Kullervon tarina & Porttiteatterifestivaali (ohj. Tuija Minkkinen, Kansallisteatteri,2016)
- Vapauden kauhu (ohj. Jussi Lehtonen, Kansallisteatteri/Kiasma, 2015)
- Vanja-eno (ohj. Paavo Westerberg, Kansallisteatteri, 2014)
- Kaupparatsastajan kuolema (ohj. Paavo Westerberg, Oulun Kaupunginteatteri, 2013)
- Tanssiaiset (ohj. Hanna Brotherus, Helsingin Kaupunginteatteri, 2012)
- 13 uponnutta vuotta (ohj. Salla Taskinen, Kansallisteatteri, 2012)
- Paperiankkuri (ohj. Hanna Brotherus ja työryhmä, Kansallisteatteri, 2011)
- Paperisilta (Kansallisteatteri, 2011)
- Stand By Me (Justine Kaltenbach, San Fransisco, 2011)
- Globen uupuneet (ohj. Saana Lavaste, Kansallisteatteri ja kiertue Suomessa, 2010)
- Les Enigmes De La Reine De Saba (2009)
- Riitta (ohj. Pauliina Hulkko, Kiasma, 2008)
- Putoaminen (ohj. Antti Raivio, Q-teatteri, 2007)
- Rakkaus ei ole ajan narri (2007)
- Viimeinen juna länteen (ohj. Taru Mäkelä, Kansallisteatteri, 2006)
- Virhe (ohj. Pirkko Saisio, Kansallisteatteri, 2005)
- Le Roi d’Océan (ohj. Marja Nykänen, Ranska, 2005)
- Kirsikkapuisto (ohj. Jussi Helminen, Espoon teatteri, 2004)
- Amoralia (ohj. Pauliina Hulkko, Kiasma ja kiertue Espanjassa, 2003)
- Mirriseni (ohj. Pauliina Hulkko, Ateneum-sali, 2003)
- Premiere Chant (2002)
- Yksinkeltainen (2001)
- Särjen ääni (1998)
- Der Raum (ohj. Sanna Kekäläinen, Kiasma, 1998)
- 10 000 oliota (1996)
- Viisi muotokuvaa Paula Tuovisesta (1995)
- Fur Valeska (1994)
- Ilmarin kyynnös (1994)
- Dada (1990)
- Genius Homonculii (1989)
- Elisabeth Bam (1987)
Muusikkona tai esiintyjänä
- Ruukun sirpaleita, Porttiteatteri 2022
- La Familia Compania Kaari ja Roni Martin ja Porttiteatteri 2022
- Kuiskauksia ja huutoja Compana Kaari ja Roni Martin 2021-22
- Harha-askel (Porttiteatteri, 2018)
- Anna Karenina (Compana Kaari ja Roni Martin, 2018)
- Toinen koti (ohj. Jussi Lehtonen, Kansallisteatteri, 2017)
- Armo(a) (ohj. Tuija Minkkinen, Porttiteatteri, 2017)
- Kullervon tarina (ohj. Tuija Minkkinen, Porttiteatteri, 2016)
- Vapauden kauhu (ohj. Jussi Lehtonen, Kansallisteatteri/Kiasma, 2015)
- Punainen nainen (Compana Kaari Martin, 2013)
- Korppi ja kello (Compana Kaari Martin, 2011)
- Riitta (ohj. Pauliina Hulkko, Kiasma, 2008)
- Kaksi unta yhdessä (Compana Kaari Martin, 2007)
- Putoaminen (ohj. Antti Raivio, Q-Teatteri, 2007)
- Virhe (ohj. Pirkko Saisio, Kansallisteatteri, 2005)
- Kirsikkapuisto (ohj. Jussi Helminen, Espoon teatteri, 2004)
- Suo tihkua vihreä tammi (ohj. Susanna Leinonen, Kansallisooppera, 2003)
- Amoralia (ohj. Pauliina Hulkko, Kiasma ja kiertue Espanjassa, 2003)
- La Kalevala (Compana Kaari Martin, Savoy, 2003)
- Mirriseni (ohj. Pauliina Hulkko, Ateneum-sali, 2003)
- Premiere Chant (2002)
- Yksinkeltainen (2001)
- Särjen ääni (1998)
- Der Raum (ohj. Sanna Kekäläinen, Kiasma, 1998)
- 10 000 oliota (1996)
- Paraati (1995)
- Fur Valeska (1994)
- Ilmarin kyynnös (1994)
- Dada (1990)
- Elisabeth Bam (1987)
Palkintoja
- Duodecimin kulttuuripalkinto 2018
- Parhaan musiikin Jussi 2004: Melancholian 3 huonetta
- Parhaan musiikin Jussi 2015: Eedenistä pohjoiseen
- Parhaan musiikin Jussi 2019: Yrittäjä
- Parhaan musiikin Jussi 2021: Aalto
- Suomi-palkinto 2022[6]
Lähteet
- ↑ Sanna Katariina Salmenkallio. Fonecta.
- ↑ a b Sanna Salmenkallio Elonetissä.
- ↑ a b Lönnqvist, Niclas: ”Jag kan göra musik i tio månader för mig själv.” Hufvudstadsbladet, 6.1.2022, s. 22–23. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 6.1.2022.
- ↑ Rauhantekija Sanna Salmenkallio: Viulunsoittaja maailman katolla 5.3.2018. Rauhanpuolustajat. Viitattu 23.2.2020.
- ↑ Kalervo Kärki: Sydämeni sävel - Toivo Kärki ja hänen musiikkinsa, s. 935-940. Tampere: Mediapinta, 2015. ISBN 978-952-235-888-2.
- ↑ Suomi-palkinto kahdeksalle Helsingin Sanomat. 30.11.2022. Viitattu 30.11.2022.
Aiheesta muualla
- Vuori, Suna: Sianlihaa ja alttohuiluja: Elokuva- ja teatterisäveltäjä Sanna Salmenkallio tekee käyttömusiikkia ilman kompromisseja. Suomen Kuvalehti 13.10.2022.
- Sanna Salmenkallio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
- Discogs
|