Ákosi református templom
Ákosi református templom | |
műemlék | |
Vallás | keresztény |
Felekezet | református |
Egyházmegye | Erdélyi református egyházkerület, nagykárolyi református egyházmegye |
Egyházközség | Ákosi református egyházközség |
Lelkész | Dobai Zoltán |
Építési adatok | |
Építése | 12. század második fele |
Rekonstrukciók évei | 1642, 1732, 1896–1897 |
Stílus | román |
Építtetője | Ákos nemzetség |
Felszentelés | 1903. augusztus 9. |
Felszentelő | Bartók György |
Alapadatok | |
Hosszúság | 29,5 m |
Szélesség | 14 m |
Torony | 2 |
Magassága | 29,5 m |
LMI-kód | SM-II-m-A-05253 |
Elérhetőség | |
Település | Ákos |
Hely | Acâş, str. Mihăienilor 263. |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Ákosi református templom Pozíció Románia térképén | |
![]() | |
![]() | |
Az Ákosi református templom weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ákosi református templom témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Az ákosi református templom műemlékké nyilvánított templom Romániában, Szatmár megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az SM-II-m-A-05253 sorszámon szerepel.
Története
A templom eredetileg az Ákos nemzetség monostorának temploma volt. Első írásos említése 1342-ből származik, de régészeti és művészettörténeti megfontolások alapján a monostor és a templom építését a 12. század második felére teszik. A monostor előbb kikerült a fokozatosan elszegényedő Ákos család birtokából; egy 1421-es irat szerint a monostor kegyura a Csáki család két tagja volt. A monostor utóbb megszűnt, a 15. század második felétől kezdve már nem szerepel az írott forrásokban; a templom feltehetőleg plébániatemplomként működött tovább.
1597-ben a település és a templom reformátussá lett. Első ismert nevű református lelkésze Harsányi Mihály volt, akit az 1597. január 16-i tasnádi közzsinat küldött ide. 1642-ben a rossz állapotban levő, fedél nélküli templomot a hívek felújították, de még abban az évben leégett. Kijavítására 1732-ben került sor, a tornyokra barokk stílusú sisakok kerültek. 1747-ben villám csapott a déli toronyba. A felújítás költségét Török János és felesége Papp Kata állták; nevüket egy a templomkertben elhelyezett emléktábla örökíti meg. Szentesi Keresztes Mihály, a gyülekezet lelkésze 1773–1791 között, 1789-ben verset írt az egyház jegyzőkönyvébe a templomot ért csapásokról.
Az 1834. szeptember 15-i földrengés ismét megrongálta a templomot; kisebb javítások 1853-ban és 1867-ben történtek, majd a presbitérium az Országos Műemlékvédelmi Bizottság segítségét kérte az épület felújításához. 1869-ben Schulek Frigyes kapott megbízást a munkálatok vezetésére. A restaurálás 1896-ban kezdődött, és az anyagi források elégtelensége miatt csak 1902-ben fejeződött be. A restauráláskor végzett régészeti feltárások alatt Möller István egy kis kápolna nyomait fedezte fel. A kápolnát valószínűleg még a középkorban elbontották, de ennek időpontja nem ismert. A felújított templomot 1903. augusztus 9-én Bartók György püspök szentelte fel.
1953-ban a templomot műemléknek nyilvánították; 1980-ban felújították. Az épületet felvették a 2015-ben elindított Erdélyi Értéktárba. 2017-ben tették közzé, hogy európai uniós források felhasználásával teljes külső és belső felújításra kerül sor, melynek során új fűtés- és villanyhálózatot terveznek beépíteni.
Leírása
Források
- Ákosi református egyházközség: Bemutatkozás. honlap.parokia.hu (Hozzáférés: 2018. február 8.)
- Debreczeni László: Erdélyi református templomok és tornyok. Kolozsvár: Református Egyházkerület. 1929.
- Erdélyi értékek tára: Az ákosi református templom. www.kjnt.ro (2016. május 3.) (Hozzáférés: 2018. február 8.)
- Lista monumentelor istorice: Județul Satu Mare. Ministerul Culturii, 2015. (Hozzáférés: 2017. január 28.)
- Pap Melinda: Teljesen felújíthatják az ákosi műemlék templomot. kronika.ro (2017. január 29.) (Hozzáférés: 2018. február 8.)
- Petri Mór: Szilágy vármegye monographiája I.: Szilágy. Az eltűnt Közép-Szolnok s Kraszna vármegyék. [Budapest]: Szilágy vármegye közönsége. 1901. 591–594. o. Online elérés
- Petri Mór: Szilágy vármegye monographiája II.: A várak. Birtokosaik és Zilah története. [Budapest]: Szilágy vármegye közönsége. 1901. 31–32. o. Online elérés
- Sidó Anna: Egy százéves restaurálás története. oroksegfigyelo.blog.hu (2014. július 18.) (Hozzáférés: 2018. február 8.)
- Szakács Béla Zsolt: Ákos, református templom. Művészettörténeti elemzés. www.academia.edu (Hozzáférés: 2018. február 8.)
- Szőcs Péter Levente: Az ákosi monostor és az Ákos nemzetség. In A Szilágyság és a Wesselényi család. Szerk. Hegyi Géza és W. Kovács András. Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2012. = Erdélyi Tudományos Füzetek, 277. ISBN 978-606-8178-64-6
- Uniós támogatásból újul meg az ákosi református templom. kronika.ro (2017. május 5.) (Hozzáférés: 2018. február 8.)
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
![]() | Ez a templomról, vallási vagy szakrális építményről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |