117713 Kövesligethy
117713 Kövesligethy | |
Felfedezése | |
Felfedező | Sárneczky Krisztián [1] |
Felfedezés ideje | 2005. április 2.[1] |
Felfedezés helye | Piszkéstetői Obszervatórium[2] |
Névadó | Kövesligethy Radó |
Alternatív név | 2005 GG1 |
Pályaadatok | |
Epocha | 2009. június 18. (2455000,5 JD) |
Aphélium távolsága | 403 161 639 km (2,695 CsE)[1] |
Perihélium távolsága | 296 354 773 km (1,981 CsE)[1] |
Fél nagytengely | 349 758 206 km (2,338 CsE)[1] |
Pálya excentricitása | 0,153[1] |
Orbitális periódus | 1305,756 nap 3,57 év[1] |
Közepes anomália | 55,799°[1] |
Inklináció | 2,732°[1] |
Felszálló csomó hossza | 49,809°[1] |
Perihélium szöge | 163,668°[1] |
Központi égitest | Nap |
Fizikai tulajdonságok | |
Abszolút fényesség | 17,0[1] |
| |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A 117713 Kövesligethy (ideiglenes jelöléssel 2005 GG1) a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. Sárneczky Krisztián fedezte fel 2005. április 2-án.
Felfedezése
2005. április 2-án fedezte fel Sárneczky Krisztián miközben ismeretlen kisbolygók után kutatott. Ez a fő kisbolygóöv belső részén mozgó, 3,57 éves keringési idejű, megközelítőleg 1–2 km-es kisbolygó a felfedezés idején 19 magnitúdós volt. Egészen június közepéig tudták követni viszonylag nagy fényessége miatt. Eközben egészen 1999-ig visszamenően találtak archív felvételeket az égitestről. Nevét Kövesligethy Radó geofizikusról kapta, aki 1885-től volt a Kiskartali Csillagvizsgáló felügyelője volt, majd Degenfeld-Shomburg Bertával közösen felfedezték az SN 1885A szupernovát. Többek között részt vett az Eötvös-inga kísérletekben, alapító tagja volt az 1923-ban alakult Stella Csillagászati Egyesületnek. A csillagászat terén főként a spektroszkópia foglalkoztatta.[3]
Kapcsolódó szócikkek
- Kisbolygók listája (117501–118000)
Jegyzetek
Csillagászatportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap