Alaszkai-félsziget
![]() | Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Alaszkai-félsziget | |
![]() | |
Hóföldte hegyek az Alaszkai-félszigeti Nemzeti Vadmenedék területén | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Állam | Alaszka |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Terület | 1 500 000 km² |
Hosszúság | 800 km |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Alaszkai-félsziget Pozíció Alaszka térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Alaszkai-félsziget témájú médiaállományokat. |
Az Alaszkai-félsziget mintegy 800 km hosszan elnyúló félsziget Észak-Amerikában, amely Alaszka fő tömbjétől a meghosszabbítását képező Aleut-szigetekig terjed. A félsziget választja el egymástól a Csendes-óceán fő víztömegeit a Bering-tengerhez tartozó Bristol-öböltől.
Földrajza
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Map_of_Alaska_Peninsula_Volcanoes.gif/300px-Map_of_Alaska_Peninsula_Volcanoes.gif)
A félsziget gerincén végigfutó Aleut-hegylánc erősen vulkanikus vonulat.[1] Számos környezeti szempontból védett terület otthona, mint a Katmai Nemzeti Park és Rezervátum, az Aniakchak Nemzeti Emlékhely és Rezervátum, a Becharof Nemzeti Vadmenedék, az Alaszkai-félszigeti Nemzeti Vadmenedék és az Izembek Nemzeti Vadmenedék.
Legdélibb része hegyekkel, völgyekkel tagolt vidék amelyet az észak-amerikai-lemez alá bukó csendes-óceáni-lemez tektonikus tevékenysége emelt ki. Északi része jellemzően lapos, mocsaras, ami az eróziónak és a viszonylagos szeizmikus stabilitásnak tudható be.
A félsziget északi és déli partvidékének több tulajdonsága éles kontrasztban áll egymással. Az északi part jellemzően zavaros, sáros, viszonylag sekély és szélsőséges árapály hatásoknak kitett, a déli oldalon azonban a víz nagyon mély, tiszta és az árapály-aktivitás viszonylag kicsi.
Éghajlata
Az évi átlaghőmérséklet 1 és 4 °C közötti.[2] Télen a hőmérséklet −11 és 1 °C között, nyáron 6 és 15 °C között alakul.[3]
A csapadék eloszlása változó, évi átlagos mennyisége a partok mentén 600–3300 mm, a hegyekben 4000 mm körüli.[3]
Az óceán hatásának köszönhetően a permafroszt a félsziget nagy részére nem terjed ki.[3] Az alacsonyabban fekvő területeken a növénytakaró május közepétől szeptember végéig él meg. Magasabb helyeken kemény fagyok az év bármely napján előfordulhatnak.[2]
A déli partvidék éghajlata az Aleut-szigetekéhez, Izlandhoz és a Tűzföldhöz hasonló.
Jegyzetek
Források
- ↑ EoE: Alaska Peninsula montane taiga (angol nyelven). eoearth.org. World Wildlife Fund & Encyclopedia of Earth. (Hozzáférés: 2012. április 24.)
- ↑ GVP: Volcanoes of Alaska - Alaska Peninsula (angol nyelven). volcano.si.edu. Global Volcanism Program, Smithsonian Institution. [2012. október 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 24.)
- ↑ USFS: Ecological Subregions of the United States - Chapter 7: Aleutian Oceanic Meadow - Heath (angol nyelven). fs.fed.us. United States Forest Service. (Hozzáférés: 2012. április 24.)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap