Alpár Gitta
Alpár Gitta | |
![]() | |
1932-ben | |
Született | Klopfer Regina 1903. február 5.[1] Budapest[2] |
Elhunyt | 1991. február 17. (88 évesen)[3][4][5][6][7] Palm Springs[8] |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Stangel Kornél |
Foglalkozása |
|
Kitüntetései | Német filmdíj (1987) |
Sírhelye | Westwood Village Memorial Park temető |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Alpár Gitta témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Bundesarchiv_Bild_102-13780%2C_Gitta_Alp%C3%A1r.jpg/250px-Bundesarchiv_Bild_102-13780%2C_Gitta_Alp%C3%A1r.jpg)
Alpár Gitta, 1917-ig Klopfer Regina[9] (Budapest, Terézváros, 1903. február 5.[10] – Palm Springs,[11] 1991. február 17.) magyar színésznő, koloratúrszoprán hangú opera- és operett-énekesnő. Édesapja Klopfer Ignác, a Dohány utcai zsinagóga kántora, karnagya.
Életpályája
Klopfer Ignác (1871–1955)[12] és Spitzer Hermina (1874–1962) lányaként született zsidó családban.[13] 1919-től a Zeneakadémián Szabados Béla, Hilgermann Laura tanítványa volt. 1924-ben januárjában alkalma nyílt Sándor Erzsi helyett elénekelni a címszerepet a budapesti Operaházban Léo Delibes Lakmé című operájában, azonnal szerződtették, még e hónapban debütált Gilda szerepében Giuseppe Verdi: Rigoletto című operájában. 1924. augusztus 23-án a Király Színházban énekelte először (majd azután sorozatban) Médi szerepét a Három a kislány című operettben. Ezzel a szereppel egy csapásra a közönség kedvencévé vált.
1925. március 26-án Budapesten, az V. kerületben házasságot kötött Stangel Kornél vállalkozóval, Stangel Dávid és Róth Ilona fiával.[14] A házasság később felbontatott.[15]
1925–27 között a müncheni opera, 1927–33 között a berlini Staatsoper tagja volt. 1933. elején a náci hatalomátvétel után Bécsbe költözött. 1936-ban feleségül ment egy svéd gyároshoz, és Los Angelesbe költözött. 1941-ben René Clair felkérésére játszotta el utolsó szerepét: The Flame of New Orleans c. filmben, majd haláláig a színpadtól és filmtől visszavonultan élt Palm Springs-i otthonában.
1932-ben részt vett Ábrahám Pál Bál a Savoyban című darabjának ősbemutatóján. Legnagyobb sikereit A sevillai borbélyban és a Szép Heléna című operettben aratta. A berlini Staatsoper tagjaként is sűrűn vendégszerepelt Budapesten a Városi Színházban[16](ma Erkel) és Európa nagyobb operáiban, mindenütt osztatlan sikert aratva.
1987-ben Berlinben életművéért a Golden Band kitüntetésben részesült.
1989. július 26-án Szentendrén, a Nosztalgia Kávéházban mutatták be, a Hölgy rózsaszínben című darabot, amely a művésznő életét dolgozta fel. A darabot Miklós Tibor írta, Alpár Gittát Tiboldi Mária alakította.[17]
Operaszerepei
- Léo Delibes: Lakmé
- Verdi: Traviata
- Verdi: Rigolettó
- Rossini: Sevillai borbély
- Richard Strauss: A rózsalovag
- Mozart: A varázsfuvola
Operettszerepei
- Offenbach: Szép Heléna
- Lehár Ferenc: Schön ist die Welt (Szép a világ)
- Carl Millöcker: Die Dubarry
- Carl Millöcker: Koldusdiák
- Ábrahám Pál: Bál a Savoyban
- Franz Schubert: Három a kislány
Filmjei
- Gitta entdeckt ihr Herz (1932) - Német film
- Die - oder keine (1932) - Német film
- Ball im Savoy (1935) - Osztrák-magyar film
- I Give My Heart (1935) - Angol film
- Le Disque 413 (1935) - Francia film
- Guilty Melody (1936) - Angol film
- Everything in Life (1936) - Angol film
- Mr. Stringfellow Says: No (1936) - Angol film
- The Flame of New Orleans (1941) - Amerikai film
- „Ganz Berlin lag ihr zu Füßen: Gitta Alpar” - A ZDF német televízió műsora (1987)
- Mosaik - Treffpunkt der Generationen - Német tévésorozat
Jegyzetek
- ↑ Birth record. (Hozzáférés: 2023. február 2.)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 11.)
- ↑ 14013733j
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 27.)
- ↑ Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ Find a Grave (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 31.)
- ↑ A Belügyminisztérium 1917. évi 38671. sz. rendelete. MNL-OL 30789. mikrofilm 737. kép 2. karton.
- ↑ A Színészkönyvtár.hu lapján a téves 1900-as születési dátum szerepel.
- ↑ A Színészkönyvtár.hu-n tévesen Los Angelesnek van megadva a halálozási hely.
- ↑ Alpár (Klopfer ) Ignác halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 2136/1955. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 1.)
- ↑ Klopfer Ignác és Spitzer Hermina házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 39/1897. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 1.)
- ↑ A házasságkötés bejegyezve Budapest V. ker. polgári házassági akv. 143/1925. folyószám alatt.
- ↑ A budapesti királyi törvényszék 36. P.33107/1932-3. sz. ítélete.
- ↑ a mai Erkel Színházban
- ↑ Színházi Adattár
Források
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 31–32. o. Online elérés
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Részletesebb életút
További információk
- Utolsó videófelvétele. YouTube [halott link]
- Alpár Gitta az Internet Movie Database oldalain
- Alpár Gitta a PORT.hu-n (magyarul)
Zeneportál
Operaportál
Zsidóságportál