Büntethetőséget kizáró okok
![]() | Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. (2022 júliusából) |
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz elsősorban magyarországi nézőpontból tárgyalja a témát, és nem nyújt kellő nemzetközi kitekintést. Kérünk, segíts bővíteni a cikket, vagy jelezd észrevételeidet a vitalapján. |
A büntethetőséget kizáró okok kimerítő (taxatív) felsorolása a magyar Büntető törvénykönyv 15. §-ában található:[1]
„Az elkövető büntethetőségét, illetve a cselekmény büntetendőségét kizárja vagy korlátozza:
- a) a gyermekkor,
- b) a kóros elmeállapot,
- c) a kényszer és a fenyegetés,
- d) a tévedés,
- e) a jogos védelem,
- f) a végszükség,
- g) a jogszabály engedélye,
- h) a törvényben meghatározott egyéb ok.”
Története
A büntethetőséget kizáró okok a korábbi Büntető Törvénykönyv (1978. évi IV. törvény) általános részének III. fejezetében (A büntetőjogi felelősségre vonás akadályai), az I. címnél voltak felsorolva.
Büntethetőségi akadályrendszer
A büntethetőség a bűncselekmény elkövetése miatti büntetőjogi felelősségre vonás lehetőségét jelenti. A büntethetőség érvényesülését különböző körülmények akadályozhatják. A büntethetőség alapvető feltétele egy bűncselekmény megvalósulása. A bűncselekmény létrejöttének is vannak feltételei: a cselekmény társadalomra veszélyessége, a törvény által büntetni rendeltsége (tényállásszerűség), illetve az elkövető bűnössége. Ezeknek a feltételeknek a hiánya kizárja a bűncselekmény megállapítását, így a felelősségre vonás lehetőségét is.
A büntethetőségnek további akadályai is vannak. Ezekben közös a következményük: fennállásuk esetén kizárt a felelősségre vonás lehetősége; jogi természetük különböző, ezért különböző csoportokba soroljuk őket:
- büntethetőséget kizáró okok,
- büntethetőséget megszüntető okok és
- büntetőeljárás lefolytatását akadályozó okok.
Elsődleges büntethetőség kizárása
Elsődleges büntethetőséget kizáró okokról beszélünk, amikor magának a bűncselekménynek a tényét zárjuk ki. Ezek az okok két fő kategóriára oszthatók:
- Jogellenességet kizáró okok:
- Jogos védelem
- Végszükség
- Fenyítő jog
- Sértett beleegyezése
- Indokolt vagy megengedett kockázat
- Engedély
- Hivatásbeli kötelezettség teljesítése
- Bűnösséget kizáró okok:
- Gyermekkor (14 év alatt)
- Beszámítási képességet kizáró okok:
- Belső ok: kóros elmeállapot
- Külső ok: kényszer, fenyegetés (súlyos hátrány kilátásba helyezése, mely alkalmas arra, hogy a megfenyegetettben komoly félelmet keltsen)
- Tévedés (kizárja a szándékosságot)
- Elvárhatóságot kizáró okok (senkitől nem várható el, hogy önmagát vagy hozzátartozóját bűncselekménnyel vádolja)
Másodlagos büntethetőségi akadályok
Másodlagos büntethetőségi akadályokról beszélünk, amikor a cselekmény bűncselekménynek minősül, de valamiért nem büntethető. A büntetőjog ebben az esetben is két fő kategóriát különböztet meg:
- Másodlagos büntethetőséget kizáró okok:
- Cselekmény társadalomra veszélyességének elkövetéskori csekély foka: kis tárgyi súlyú bűncselekménynél nem büntetik meg az elkövetőt, hanem megrovásban részesítik.
- Magánindítvány hiánya: olyan bűncselekmények esetén, amiknek csak magánindítványban lehet kérni a büntetését.
- Magánindítvány: sértett azon igénye, melyben kifejezésre juttatja, hogy kívánja az elkövető megbüntetését. Lehet magánvádas (a sértett képviseli a vádat) és lehet közvádas (az ügyész képviseli a vádat). Az elkövető kilétéről szerzett tudomástól számított 30 napon belül kell benyújtani a törvényben meghatározott esetekben.
- Egyéb aktusok hiánya:
- ha a legfőbb ügyész úgy nyilatkozik, hogy a külföldön meghozott ítéletet nem kell itthon folytatni (a Btk.-ban általában meg van határozva, hogy mikor kell, ha nincs, akkor dönthet az ügyész),
- kívánat: ha diplomáciai vagy nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy a sértett és vele szemben rágalmazást vagy becsületsértést követtek el, akkor csak a sértett kívánalmának benyújtása után lehet elfogni, büntetni az elkövetőt,
- meghatározott szerv feljelentése: pl.: hamis vád, vagy hamis tanúzás esetében meg kell várni, hogy az alapeljárás (az az ügy, amiben hamisan vádolt vagy tanúskodott) befejeződjék, kivéve, ha az a hatóság, amelyik előtt történt az alapeljárás befejezését megelőzően megteszi a feljelentést.
- Másodlagos büntethetőséget megszüntető okok:
- Elkövető halála (kivéve a vagyonelkobzás ítéletét).
- Elévülés: időmúlás következtében szűnik meg a büntethetőség:
- a büntethetőség felső határának megfelelő idő, de minimum 3 év,
- van olyan bűncselekmény, aminek nem évül el a büntethetősége (pl.: emberiség elleni bűncselekmény).
- Kegyelem: köztársasági elnök jogosult adni:
- egyéni kegyelem,
- közkegyelem,
- eljárási kegyelem: a büntetőeljárás alól is mentesül az elkövető,
- végrehajtási kegyelem: a végrehajtás alól kap mentességet az elkövető.
- Cselekmény társadalomra veszélyességének elbíráláskori megszűnése vagy csekéllyé válása.
- Egyéb okok: a Btk. általános és különös része is szabályozza (pl.: próbára bocsátás).
Jegyzetek
- ↑ Büntető Törvénykönyv: 15. §
További információk
- buntetojog.info