Brada Ede
Brada Ede | |
![]() | |
Született | 1879. március 14.[1] Bécs |
Elhunyt | 1955. május 8. (76 évesen)[1][2] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Máder Józsa (h. 1905–1941) |
Gyermekei | három gyermek: Brada Rezső |
Foglalkozása |
|
Sírhelye | Farkasréti temető (3/1-12-30)[3] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Brada Ede témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Brada Ede, Eduard Bradac[4] (Bécs, 1879. március 14. – Budapest, 1955. május 8.) balett-táncos, koreográfus, balettmester. A budapesti Operaház első jelentős férfitáncosa. Balettmesteri munkájával jelentősen emelte a társulat színvonalát. Brada Rezső édesapja.
Élete
Bradac János és Matejiček Ludovika fiaként született. A bécsi Udvari Opera kebelében működő balettiskolában tanult, és itt volt kartáncos 1895-től. Egy vendégjátékot követően, 1902-ben Wlassics Gyula kultuszminiszter a budapesti Operához szerződtette, a Bécsben működő Nicola Guerra balettmesterrel együtt. Itt vezető férfitáncos lett a szerény képességű Enrico Pini („Pini Henrik”) mellett. A következő évben az intézmény saját balettiskolájának tanárává is kinevezték. 1912-ben a londoni Coliseumban lépett fel. 1915-ben megkapta a magántáncosi címet. 1917-ben, A fából faragott királyfi ősbemutatóján a Fabábot táncolta. A koreográfiával nem boldoguló Otto Zöbisch helyett Balázs Bélával maga dolgozta ki a táncokat. 1924-ben vonult vissza a színpadi szerepléstől.
Bár már 1919-től ellátott balettmesteri feladatokat, hivatalosan csak 1924-ben nevezték ki, és 1931. szeptember 1-jei operai nyugdíjazásáig megtartotta a posztot. Az 1920-as években több koreográfiát is készített, de ezen a téren nem mutatott fel olyan kiváló képességeket, mint tanárként. 1927-ben ő készítette elő a Diótörő magyarországi bemutatóját.
A század elejétől keresett tánctanár volt arisztokrata körökben, ennek köszönhette, hogy József főherceg gyermekeit is oktathatta tizenegy éven át. 1925-től 1936-ig a Színművészeti Akadémián, a Ludovikán és hasonló helyeken is tanított. Elnökölte a Magyarországi Táncmesterek Egyesületét, oktatott a táncmesterképző iskolában. Vállalt koreografálást Bécsben is.
Magániskolát is fenntartott Budapesten, itt fokozatosan bevonta családtagjait is az oktatásba. Tanítványai közé tartoztak többek között: Brada Rezső, Csiki Júlia, Hidas Hedvig, Tatár György és Vécsey Elvira is.
Az 1940-es években meg kellett érnie felesége és hivatását továbbvivő fia halálát. Előbb Brada Rezső balettmester özvegyéhez, majd 1953-ban a közgazdász János fiához költözött.
Legnevesebb koreográfiái
- A fából faragott királyfi (bemutató: 1917, Bartók zenéje)
- Mályvácska királykisasszony (bemutató: 1921, Máder Rezső zenéje)
- Argyrus királyfi (bemutató: 1924, Gajáry István zenéje)
- Petruska (1926, Sztravinszkij zenéje)
- Diótörő (bemutató: Budapesten 1927, Csajkovszkij zenéje)
- Az ezüst kulcs (1928)
- Pesti karnevál (bemutató: 1930, Liszt zenéje)
Családja
Felesége Máder Józsa (1884–1941) volt, Máder Rezső (1856–1940) karmester, zeneszerző és Kreuter Karolina lánya, akit 1905. január 14-én Budapesten, a Terézvárosban vett nőül.[5]
Gyermekei:
- Brada Rezső (1906–1948) balett-táncos, koreográfus
- Brada János (1907–1996) közgazdász
- Brada Sándor
Jegyzetek
- ↑ a b http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC00523/02267.htm, Brada Ede, 2017. október 9.
- ↑ FamilySearch (angol nyelven). (Hozzáférés: 2021. december 19.)
- ↑ http://www.bessenyei.hu/farkasret/abc.pdf, 2019. szeptember 20.
- ↑ Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 250521/1928 VIII
- ↑ Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 42/1905. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2021. december 19.)
Források
- Hézső István–Gara Márk: Akiket elfeledtek: a Brada család
- Koegler, Horst: Balettlexikon. A magyar kiadást szerk. Körtvélyes Géza. Budapest, 1977. Zeneműkiadó. ISBN 963330203X
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
Operaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap