é. sz. 46° 31′ 40″, k. h. 21° 14′ 49″46.527777777778, 21.24694444444446.527778°N 21.246944°EKoordináták: é. sz. 46° 31′ 40″, k. h. 21° 14′ 49″46.527777777778, 21.24694444444446.527778°N 21.246944°E
A régió és a megye keleti részén található, Békéscsabától 25, Gyulától 12 kilométerre, a román határ közelében. A szomszédos települések: észak felől Gyula, kelet felől, a jelenlegi országhatár túloldalán Ottlaka(Grǎniceri), dél felől Lőkösháza, délnyugat felől Nagykamarás, nyugat felől pedig Kétegyháza.
Közúton a Gyulát Lőkösházán keresztül Battonyával összekötő 4444-es úton, illetve Kétegyházán keresztül Medgyesegyháza és Békéscsaba felől a 4435-ös úton érhető el. A közúti közösségi közlekedés szolgáltatója e településen is a Volánbusz.
Szántó István a rendszerváltás előtt tanácselnökként vezette a települést, majd 1990-től annak polgármestere lett; 1993 végén lemondott.[11]
Kecskeméti János (Fidesz) 1994 márciusában időközi választáson nyerte el a polgármesteri tisztet, 2002 júniusában pedig lemondással távozott.
Pluhár László MSZP-s színekben 2002-2019 között volt Elek első embere.
Szelezsán György 2019-ben a szavazatok 67.65 %-át elnyerve lett polgármester, posztját 2024-ben 75,44 %-os eredménnyel erősítette meg.
Polgármesterek[12]
1990-1993
'94. márc.
1994-1998
1998-2002
2002-2006
2006-2010
2010-2014
2014-2019
2019-2024
2024-
Szántó István
Kecskeméti János
Pluhár László
Szelezsán György
–
Fidesz
Fidesz-MDF- FKGP-KDNP
Fidesz- FKGP-MDF- SZDSZ-KDNP
MSZP
független
Fidesz-KDNP
Jelenleg
2019-
A város polgármestere Szelezsán György (független).
Az alpolgármester Botás Erika, A település képviselő-testülete (a polgármesterrel együtt) 7 főből áll. A képviselő-testületben a függetlenek vannak többségben, egyetlen képviselő szerzett mandátumot MSZP-DK-s jelöltként.
-Tolnai Péter (Fidesz-KDNP) a Békés Megyei Közgyűlés képviselője és
A város polgármestere Pluhár János László (MSZP). Az alpolgármesterek dr. Heimné Máté Mária (MSZP) és Turóczy András (FIDESZ-KDNP). A település képviselő-testülete (a polgármesterrel együtt) 7 főből áll. A képviselő-testületben az MSZP-frakció van többségben, 4 fővel. A polgármester és 3 képviselő MSZP-s, míg 3 képviselő Fidesz-KDNP-s. Tolnai Péter önkormányzati képviselő egyben a Békés Megyei Közgyűlés képviselője és alelnöke is. Emiatt ő semmilyen tisztséget nem vállalt az önkormányzatnál, tehát egy bizottságnak sem lett sem elnöke, sem egyszerű tagja. Így az ő egyetlen viselt tisztsége Eleken: önkormányzati képviselő.
A város képviselő-testülete 2019-től[13]
Név
Jelölő szervezet(ek)
Tisztség
Szelezsán György
független
Polgármester
Kecskés Andrea
független
alpolgármester
Csuvarszkiné Sarkadi Ibolya
Fidesz-KDNP (2022.12-től)
képviselő
Papp László
független
képviselő
Ferenczi Zsolt
független
képviselő
Turóczy András
független
képviselő
Pelle László
MSZP
képviselő
Veres Zoltán
független (2022.12-ig)
képviselő
Botás Erika
független (2023.01-ig)
alpolgármester
Pénzügyi, Szociális és Településfejlesztési Bizottság2023.02-től
Elnök:
Ferenczi Zsolt
Tagok:
Turóczy András
Papp László
Külsõs tagok:
Liszkainé Kráder Mária
Turláné Emenet Ildikó
Ügyrendi, Társadalmi Kapcsolatok, Kulturális és Sport Bizottság2023.02-től
Elnök:
Turóczy András
Tagok:
Csuvarszkiné Sarkadi Ibolya
Pelle László
Külsõs tagok:
Kásziánné Házse Magdolna
Lénárt Istvánné
Pénzügyi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága 2019-től -2022.12 -ig
Elnök:
Ferenczi Zsolt
Tagok:
Veres Zoltán
Pelle László
Külsõs tagok:
Liszkainé Kráder Mária
Papp László
Pénzügyi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága -2019
Bizottsági tag neve
Tisztsége
Képviselő/nem képviselő tag
Zsidó Ferenc György
Elnök
Képviselő elnök
Lukács László és Pelle László
Tag
Képviselő tag
Nánási Mihály és Tóbiás Sándorné
Tag
Nem képviselő tag
Ügyrendi és Szociális Bizottság 2019-től - 2022.12- ig
Elnök:
Veres Zoltán
Tagok:
Kecskés Andrea
Ferenczi Zsolt
Külsõs tagok:
Kásziánné Házse Magdolna
Lénárt Istvánné
Ügyrendi és Szociális Bizottság -2019
Bizottsági tag neve
Tisztsége
Képviselő/nem képviselő tag
Dávid Rémusz
Elnök
Képviselő elnök
Lukács László és Pelle László
Tag
Képviselő tag
Rocskár Jánosné és Popucza-László Erzsébet
Tag
Nem képviselő tag
Társadalmi Kapcsolatok, Kulturális és Sport Bizottság 2019-től 2022.12-ig
Elnök:
Kecskés Andrea
Tagok:
Ferenczi Zsolt
Pelle László
Külsõs tag:
Csuvarszkiné Sarkadi Ibolya
Wittmanné Abonyi Mónika
Etimológia
Elek neve kazár-magyar eredetű, Attila egyik fia, Ellák nevéből származik. A név valójában egy tisztségnév, ugyanis az elek < ótörök älik / ilik / ilig ("herceg, uralkodó, király) szóra vezethető vissza, mely az *el (királyság, uradalom) + lä-g (uralkodni, az uralkodás) elemekből tevődik össze.[14]
Története
Elek területe már a honfoglalás előtt is lakott volt.
Vályi András1796-ban ezt írta a településről: "ELEK.Elegyes német, és oláh falu Arad Vármegyében, földes Ura Báró Harucker Uraság, lakosai katolikusok, és ó hitűek, fekszik közel a’ fejér Köröshöz, határbéli földgye elég termékeny, noha egy részen határja salétromos, melly hasznos marháiknak, szőlei is meglehetősek lévén, első Osztálybéli."
Fényes Elek1851-es leírása alapján: "Elek, oláhul Aletye, német falu, Arad vgyében, Békés vgye szélén, Gyulához délre 2 mfd., 382 házzal, és 3090 lak., kik kevés oláh cselédet és házatlan zsellért kivéve, romai kath. németek, kiket 1724-ben b. Haruckern Ferencz telepitett ide Würtembergből, Frankfurt vidékéről, Bajorországból. Van szép paroch. temploma. Róna határa 7517 1/2 h., mellyből szántóföld és kaszálló, mindenik lakosnak egy tagban, 5196 1/2 hold; közlegelő 1914 h., szőlő 130 h., pótlék urb. föld 260 hold, majorsági curialis hely 12 h. és 5 hold dézsmáskert, s 17 hold föld. Földje fekete homokos, s az idevalók főleg tisztabuzát, s ugar helyett kukoriczát termesztenek. Marhatenyésztése a juhon kivül virágzó, de nem a határon, hanem a szomszéd pusztákon bérlett földeken. Általjában az eleki lakosok igen vagyonos és fáradhatlan emberek. Birtokosa: gr. Wenckheim Ferenczné, szül. gr. Pálffy Borbála."
1854-ben már mezőváros, majd e rang megszűnése után a 19. század végén nagyközséggé alakult. Ekkoriban már zsidók is éltek a községben. Kiemelkedett közülük a Schillinger, Philipp és Blantz család.
Az 1880-as népszámlálás idején Elek lakosságának 65%-a vallotta magát németnek, 24%-a románnak, 1%-a szlováknak. A magyar lakosság ekkoriban még csak 10%-ot érte el.
A Révai nagy lexikona szerint: "Elek: nagyk. Arad vm. eleki j.-ban (1910) 7261, túlnyomóan német, tov. oláh és magyar lak. A járás szolgabirói hivatalának székhelye, van takarékpénztára, takarék- és hitelegylete, tejszövetkezete, csendőrőrse, vasúti állomása, posta-, távíró és telefonállomása."[15]
A trianoni békeszerződés után a fejlődő község az országhatár közelébe került, elvesztette piaca nagy részét. 1920 és 1923 között a csonka Arad vármegye székhelye volt, 1923-tól 1946-ig Csanád, Arad és Torontál k.e.e. vármegyéhez tartozott, melynek neve 1945-től egyszerűen Csanád vármegye lett. Eleket 1946-ban csatolták Békés vármegyéhez, és ekkor vesztette el járási székhely szerepkörét is.
A második világháború alatt a helyi zsidóság tagjait munkaszolgálatra és Auschwitzba hurcolták, a huszonhat eleki zsidó közül csak nyolcan maradtak életben. A háború után a német lakosokat elhurcolták kényszermunkára és más telepeseket telepítettek a helyükbe. Eleken a kitelepítések egyik legszörnyűbb fejezetét írták: a statisztikák szerint 5619 német lakost űztek el otthonukból, többet, mint amennyi a város teljes mai lakossága [1]. 1990 óta rendszeresen találkozókat rendeznek Elek lakói az elüldözöttekkel.
Eleknek 1950 és 1990 között mindvégig önálló tanácsa volt, 1970-ben nagyközséggé nyilvánították. Békés megyéhez 1946-ban történt csatolásától a járások megszűnéséig, 1983 végéig a Gyulai járáshoz tartozott, ezután 1990-ig a Gyulai városkörnyékhez.
A település külterületén fekvő, már megszűnt Országút megállóhely közelében történt 1979 decemberében a 11 halálos áldozattal járó, lőkösházi autóbusz-baleset néven ismertté vált szerencsétlenség, melyben egy autóbusz és egy vonat ütközött össze.
Elek 1996 óta város. Napjainkban több nemzetiség is lakja, németek, szlovákok, románok, cigányok.
Népcsoportok
2001-ben a város lakosságának 84%-a magyar, 8%-a román, 4%-a cigány és 4%-a német nemzetiségűnek vallotta magát,[16] illetve kisebb szlovák közösség is él itt.
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 81,9%-a magyarnak, 8% cigánynak, 4,2% németnek, 5,5% románnak, 1,1% szlováknak mondta magát (17,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).
2022-ben a lakosság 90,6%-a vallotta magát magyarnak, 5,2% románnak, 3,6% cigánynak, 2,1% németnek, 1,2% szlováknak, 0,1-0,1% ukránnak, szerbnek és lengyelnek, 1,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).
A 2001-es népszámlálás adatai alapján a lakosság kb. 38,5 %-a római katolikus, kb. 12,5 %-a református, kb. 4 %-a görögkatolikus és kb. 2 %-a evangélikus vallású. Más egyházhoz vagy felekezethez kb. 5 % tartozik, míg nem tartozik egyetlen vallási közösséghez sem, vagy nem válaszolt kb. 38 %.[17]
2011-ben a vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 23,4%, református 8%, evangélikus 1,2%, görögkatolikus 1,9%, felekezeten kívüli 33,7% (28% nem nyilatkozott).
2022-ben vallásuk szerint 17,6% római katolikus, 5,3% református, 1,6% görög katolikus, 1,6% egyéb keresztény, 1,1% ortodox, 0,8% egyéb katolikus, 0,7% evangélikus, 28,6% felekezeten kívüli (42,7% nem válaszolt).[19]
II. világháborús és a munkatáborokban meghaltak emlékműve: Mladonyiczki Béla alkotása.II. világháborús és a munkatáborokban meghaltak emlékműve: Mladonyiczki Béla alkotása.
Cigány tájház.
A kitelepített németek országos emlékműve: Kingl Sándor alkotása 2001-ben készült.
1956-os kopjafa-emlékmüKopjafa emlékmű: 1999-ben állították.
Német tájház.A német nemzetiség tájházának egy régi polgári ház ad helyet. A `Leimen Házban` berendezett tájszobák, közösségi helyiségek és iroda szolgálják a német hagyományok ápolását.[25]
I-II. világháborús emlékmű: 1924-ben és 1996-ban készült.
Zsidó temető, a román temető területén belül, kiemelt zsidó épített emlék.
Sport
A település labdarúgó-csapata, az Elek LE (vagy Eleki TC, másképpen Elek SE) a Békés megyei bajnokság I. osztályában szerepel. A klubot 1931-ben alapították és közel nyolcvanéves fennállása alatt szinte kizárólag a megyei bajnokságok különböző osztályaiban szerepelt.[26]
A klubot 1931-ben alapították. Stadionja a Kölcsey Ferenc utcában van. A klub színei a kék fehér. Megváltoztatták a nevét 1949-ben Eleki TC-ről Eleki EPOSz lett a neve. Eleki DISz lett 1950-ben. 1951 és 1952 között Eleki FSz SK lett a neve. Eleki Szövetkezeti SK lett 1952-től. Elek SK is volt a neve. A csapatnak sok neve volt tehát, Elek FC, Elek SK, Elek SE, Elek Labdarúgó Egyesület, Elek Duraflex. Szerepelt már az Elek LE a Békés megyei I. osztályban, a Békés megyei II. osztályban.8
2015 óta működő Velek Vezér Hagyományőrző Íjász Egyesület hagyományőrző- , illetve sporttevékenységet végez Eleken.[27] Évente megrendezésre kerül VELEK VIADAL Örömíjász Verseny. Fiatal íjászokat képeznek az eleki Dr Mester György Általános általános iskolában[28][29][30]
Eleki Szabadidős Lovas Klub Egyesület -A nemzetközi érdeklődés középpontjába került a település ,mert 1999-ben épített fogathajtó versenyek rendezésére alkalmas lóversenypályát[31]
Ismert személyek
Itt születtek
Kehrer Károly (1873–1946) Arad vármegye tanügyi főtanácsosa, majd a Magyar Királyi Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium tanügyi főtanácsosa
Prohászka Elvira (1902–1981) magyar író, szerkesztő, irodalomszervező
Kehrer Gyula (1908–1994) pedagógus, a Mária Terézia által alapított veszprémi Lovassy László Gimnázium biológia tanára (1950–1986)
Szabó Péter (1935-2022) néptáncos,[32] a népművészet mestere, az Eleki Román Hagyományőrző Néptáncegyüttes tagja, a Magyar Arany Érdemkereszt kitüntetettje[33]
Almási István (1944–2017) politikus, Hódmezővásárhely polgármestere
Szigeti Lajos (született Zimmermann; 1944–2012) katonatiszt, hadtörténész, egyetemi tanár
Selley Ferenc (született: Selley), a mezőgazdasági tudományok kandidátusa
Gál György (1932.08.10 Elek-2011)alapító tagja az Eleki Román Hagyományőrző Együttes alapítótagja. 1989-ben a Népművészet Mestere címet megkapta.
Gál László (1962.04.02-2017.12.17) A Népművészet Ifjú Mestere, Örökös Aranysarkantyús Táncos, néptáncpedagógus, nagy szerepe volt az eleki román táncok országos megismertetésében.
Itt éltek, élnek
Reibel Mihály itt volt esperes plébános, itt is halt meg 1959-ben.
Rendezvények
Maszkos felvonulás: minden év februárjában
Nemzetiségi bálok
Elekiek Világtalálkozója: kétévente augusztus első hétvégéjén
↑ abElek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 20.)
↑Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 23.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 23.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 23.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 13.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
↑Elek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 29.)
↑„Nyugdíjaskodjon békében!”, Békés Megyei Hírlap, 1993. december 30., 1. oldal (Hozzáférés: 2018. június 1.)
↑Általában a választási eredményekkel kapcsolatban lásd: Választástörténet. Nemzeti Választási Iroda. (Hozzáférés: 2018. június 1.); konkrétan az egyes évek elérhetőek itt: 1994, 1998, 2002, 2006, 2010, 2014, 2019, 2024
↑Elek Város hivatalos honlapja. www.elek.hu. (Hozzáférés: 2023. február 7.)
↑VELEK VEZÉR HAGYOMÁNYŐRZŐ ÍJÁSZ EGYESÜLET – LEHETŐSÉGEKRE TALÁLNI A LEADER SEGÍTSÉGÉVEL (magyar nyelven). Napkör társadalmi innovációs egyesület. (Hozzáférés: 2023. február 7.)
↑Sándor, Papp Ádám: Fiatal íjászokat képeznek az eleki általános iskolában (magyar nyelven). behir.hu. (Hozzáférés: 2023. február 7.)
↑BEOL - Történelmi sikereket ért el az eleki íjász egyesület. BEOL - Történelmi sikereket ért el az eleki íjász egyesület, 2022. szeptember 29. (Hozzáférés: 2023. február 7.)
↑N, V.: BEOL - A legjobb íjászok városa rangjáért küzdött az eleki csapat. BEOL - A legjobb íjászok városa rangjáért küzdött az eleki csapat, 2020. szeptember 19. (Hozzáférés: 2023. február 7.)
↑Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen <ref> címke; nincs megadva szöveg a(z) :4 nevű lábjegyzeteknek
↑Becan, Anca: Dansatorul Petru Sabău din Aletea, distins cu Ordinul de Merit Crucea Națională de Aur. In.: Foaia românească. LXXI. évfolyam, 2021/13. szám, 12. oldal, ISSN 1418-8341
↑Kitüntetés adományozásáról szóló 121/2021. (III. 15.) KE határozat. In.: Magyar Közlöny. 2021. évi 42. szám, 1798. oldal (2021. március 15., hétfő)
↑SZABOLCS, VINCZE: Ezüstöt érő balcsapott – interjú a hetvenéves Kelemen Endrével - NS (magyar nyelven). NSO.hu, 2018. január 14. (Hozzáférés: 2019. augusztus 20.)
↑La moartea dansatorului Ioan Bagy din Aletea. In.: Foaia românească. LXXI. évfolyam, 2021/44. szám, 9. oldal, ISSN 1418-8341
Források
Vályi András: Magyarország leírása – Arcanum DVD könyvtár IV. (DVD-ROM-on, Arcanum Adatbázis Kft., ISBN 963-9374-72-5)
Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Révai nagy lexikona 6. – Hasonmás kiadás (Szépirodalmi és Babits Könyvkiadó, 1991. ISBN 963-7805-62-1)
További információ k
Elek hivatalos honlapja
Elek az utazom.com honlapján
Térkép Kalauz – Elek
Elek a TérképCentrumban Archiválva 2011. augusztus 22-i dátummal a Wayback Machine-ben