Hegyi paka
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Mérsékelten fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Cuniculus taczanowskii Stolzmann, 1865 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Hegyi paka témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hegyi paka témájú kategóriát. |
A hegyi paka (Cuniculus taczanowskii) vagy régebbi nevén (Agouti paca) az emlősök (Mammalia) osztályának a rágcsálók (Rodentia) rendjébe, ezen belül pedig a pakafélék (Cuniculidae) családjába tartozó faj.
Előfordulása
Bolívia, Kolumbia, Ecuador, Peru és Venezuela területén honos. Élőhelye a hegyvidékek és mocsarak.
Megjelenése
A hegyi pakák nagy testű rágcsálók, emlékeztetnek egy túlméretezett tengerimalacra, testtömege 9 kg, testhossza 70 cm. A nőstények némileg kisebbek, mint a hímek. Rövid lábaik és kerek testűk van nagy fejjel és szemekkel. A szőrzete a vörösesbarnától a csokoládébarnáig terjed 2-7 fehér folttal. A kölykök ezzel a szőrzettel jönnek világra. A hegyi pakák valamivel kisebbek rokonfajánál a pettyes pakánál.
Életmódja
A hegyi paka éjjel aktív magányos állat. Üregben tölti a nappalt. A hegyi pakák opportunista gyümölcsevők. Elsősorban gyümölcsökkel és mogyorókkal táplálkozik. Néha eszik kis magvakat. Természetes ellenségei a jaguár és az óriáskígyó, a hegyi paka jó úszó, a ragadozó elől a vízbe vagy az üregébe menekül. Körülbelül 12,5 évig él.
Szaporodása
A hegyi paka monogámfaj, bár a hím és a nőstény egyedül élnek. A párok különböző üregekbe élnek, melyeket általában közelebb mennek hozzá. A faj párzásáról keveset tudunk. A vemhesség 118 napig tart, ennek végén 1 kölyök jön világra, ritkán ikrek is születnek. Úgy mint a többi emlősállat, a nőstény hegyi paka szoptatja kölykeit. Az apai gondoskodás nem ismert a hegyi pakák esetében.
Természetvédelmi állapota
Bár a hegyi paka még nem veszélyeztetett faj, vadásznak rá és az élőhelye is csökkenőben van.
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2011. március 25.)
- Animal Diversity Web
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (szerkesztők). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3. kiadás) (angolul)
További információk
- ARKive.org
- Képek interneten a fajról
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap