Hucul Köztársaság
Hucul Köztársaság | |||
el nem ismert történelmi állam | |||
Гуцульська республіка 1919 január 8. – 1919 június 11. | |||
| |||
![]() | |||
Általános adatok | |||
Fővárosa | Kőrösmező | ||
Hivatalos nyelvek | ukrán, rutén, hucul | ||
Kormányzat | |||
Államforma | köztársaság | ||
Államfő | Sztepan Klocsurak | ||
A Hucul Köztársaság egy, az első világháború után létrejött rövid életű állam. A köztársaságot 1919. január 8-án kiáltották ki azzal a szándékkal, hogy majd csatlakoznak a Nyugat-Ukrán Népköztársasághoz.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Czechoslovakia01_hu.svg/265px-Czechoslovakia01_hu.svg.png)
A köztársaság létrehozása
A Kárpátalja legkeletebbi csücskében lévő területre 1918. december 20-22-én tért vissza a magyar hadsereg, akik rögtön szükségállapotot vezettek be. Lefegyverezték a hucul felkelőket, a területen működő Ukrán Nemzetgyűlést feloszlatták, valamint visszaállították a magyart, mint hivatalos nyelvet mind az iskolákban, mind a közhivatalokban[2].
1919. január 7/8. éjjelén a rahói huculok támadást indítottak a magyar csendőrlaktanya ellen, 500 csendőrt pedig elfogtak. Kikiáltották a köztársaságot, Sztepan Klocsurakot még aznap miniszterelnöknek választották, aki eközben egy 1000 fős sereget irányított a román határ közelébe.[3] Január 17-én összecsaptak a román csapatokkal Máramarosszigetnél, ahol vereséget szenvedtek.
Január 23-án bejelentették, hogy miután egyesült az Ukrán Népköztársaság és a Nyugat-Ukrán Népköztársaság, Sztepan Klocsurak és Julian Brascsajko a köztársaság képviselőiként csatlakoznak az úgynevezett Munkáskongresszushoz.
1919 áprilisában a kárpátaljai ruténok bejelentették csatlakozásukat Csehszlovákiához autonómia fejében. Ekkorra a terület déli részét a románok foglalták el, középső részeit pedig a magyar csapatok tartották uralmuk alatt.
A köztársaság bukása
A román csapatok június 11-én elfoglalták Kőrösmezőt, ezzel a Hucul Köztársaság megszűnt létezni.[4] 1919 szeptemberében csehszlovák csapatok szállták meg a régiót, majd a trianoni békeszerződés keretében annektálták a területet.
1939. március 14-én jött létre Kárpát-Ukrajna, amit egy nappal később Magyarország foglalt el. A második világháború után Kárpátalja a Szovjetunióhoz, azon belül az Ukrán SZSZK-hoz került. 1991-ben a független Ukrajna része lett.
Jegyzetek
- ↑ Magocsi, Paul Robert. Encyclopedia of Rusyn History and Culture. Toronto: University of Toronto Press, 237–238. o. (2002. június 1.). Hozzáférés ideje: 2009. június 23.
- ↑ ЗУНР і національно-визвольний рух на Закарпатті у 1918-1919 рр.. Історична правда. (Hozzáférés: 2024. augusztus 5.)
- ↑ Klochurak, Stepan. Do Voli (Strive for freedom : Memories) (ukrainian nyelven). New York: The Carpathian Alliance (1978)
- ↑ Magocsi, Paul R. (1975. augusztus 5.). „The Ruthenian Decision to Unite with Czechoslovakia”. Slavic Review 34 (2), 360–381. o. DOI:10.2307/2495193.
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Hutsul Republic című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.