I. Theobald, Blois grófja
I. Teobald Thibaut, Titbald | |
![]() | |
Blois grófjainak címere | |
Ragadványneve | Csaló |
Blois-i Grófság | |
Uralkodási ideje | |
kb. 944 – 975 | |
Elődje | Theobald, Blois grófja |
Utódja | I. Odó, Blois grófja |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Blois grófjai |
Született | kb. 910 |
Elhunyt | 975. január 16. |
Édesapja | I. Theobald blois-i gróf |
Édesanyja | ismeretlen |
Testvére(i) |
|
Házastársa | Liutgarde de Vermandois |
Gyermekei | Theobald Hugó Odó Emma |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz I. Teobald Thibaut, Titbald témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
I. Csaló Teobald (910 körül – 975. január 16.) 944-től Blois grófja.
Élete
Apja Theobald, Blois grófja,[1] anyja neve ismeretlen.
Miután I. Alain bretagne-i uralkodó meghalt, beavatkozott a hercegség irányításába unokaöccse, a kiskorú Drogo nevében.[2] I. Richárd normandiai herceg ellen támadt, de 955-ben Richárd legyőzte Teobald seregét.[3] 960 után ismét Richárd ellen támadt, 961-ben elfoglalta Évreux-t, mire válaszul a normannok megtámadták Dunois térségét. 962-ben támadást indított Rouen ellen, ami kudarcot vallott, de válaszul a normannok felégették Chartres-t. A küzdelmek végére azonban elfoglalta Saint-Aignan, Vierzon és Anguillon erősségeket.
Kezdetben Nagy Hugó frank herceg, Párizs grófjának alattvalója volt, 945-ben elfogta IV. Lajos nyugati frank királyt, hogy hűbérurának kedvezzen, Azonban szabadságáért cserébe a király Laon várost adta neki.
960 körül elfoglalta vagy megszerezte Chartres és Châteaudun grófságokat, majd 963-ban Lothár nyugati frank király hűbérese lett. 964-ben elfoglalta Coucy-t és más egyházi birtokokat, amiért Odalric reims-i érsek kiátkozta.
Családja
Felesége Liutgarde de Vermandois, I. Hosszúkardú Vilmos normandiai herceg özvegye, II. Heribert vermandois-i gróf lánya (925 – 985. november 14.).[4][5][6][7][8] A házasságból négy gyermek ismert:
- Theobald (? – 960 v. 962)[9]
- Hugó (? – 986. január 2.)[7][10][11]
- Odó (? – Châteaudun, 995), a későbbi I. Odó, Blois grófja[12][13][14]
- Emma (kb. 953 – 1004. augusztus 1.),[15][16] 968 után IV. Vilmos aquitániai herceg, III. Vilmos aquitániai herceg és Gerlo normandiai hercegnő fiának felesége.[15]
Jegyzetek
- ↑ Leszármazását egy 944-re datált oklevél bizonyítja, amelyben "le comte Thibault père de Thibault", azaz "Theobald gróf, Theobald apja" birtokokat adományozott a tours-i Szent Márton templomnak és kifizette temetése költségeit. Forrás: Tours Saint-Martin CXLIII, p. 144. Idézi: Cawley
- ↑ Forrás: Settipani, C. and Kerrebrouck, P. van (1993) La préhistoire des Capétiens 481-987, 1ère partie, Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens (Villeneuve d'Ascq), p. 229. Idézi: Cawley
- ↑ Forrás: Felice Lifshitz (ed.) Dudo of St Quentin's Gesta Normannorum, Chapter 54-5, The Online Reference Book for Medieval Sources, <http://orb.rhodes.edu/ORB_done/Dudo/dudindex.html Archiválva 2003. június 5-i dátummal a Wayback Machine-ben> (6 Jan 2003). Idézi: Cawley
- ↑ Rodulfus Glauber utalt Vilmos normandiai herceg feleségére, mint "sororem Heribertum Trecorum comitem", azaz Heribert troyes-i gróf nővére, és feljegyezte, hogy első házasságából nem született gyermek, illetve második férje "Tetbaldus". Forrás: France, J., Bulst, N. and Reynolds, P. (eds. and trans.) (1989) Rodulfi Glabri Historiarum Libri Quinque, Rodulfus Glaber Opera (Oxford), III.39, p. 165. Idézi: Cawley
- ↑ A Liber Modernorum Regum Francorum utal "Tetbaudi comitis" feleségére, mint "sorore Herberti Trecorum comitis", azaz Heribert troyes-i gróf nővére. Forrás: Hugonis Floriacensis, Liber qui Modernorum Regum Francorum continet Actus 9, MGH SS IX, p. 387. Idézi: Cawley
- ↑ "Theobaldi comitis…Ledgardis comitisse" együtt szerepeltek egy 950-es oklevélen, bár a köztük lévő kapcsolatot nem említik. Forrás: Guérard, M. (ed.) (1840) Cartulaire de l'abbaye de Saint-Père de Chartres (Paris) ("Chartres Saint-Père"), Tome II, Liber Primus, 130, p. 351. Idézi: Cawley
- ↑ a b "Ledgardis" grófné birtokokat adományozott "senioris mei…comitis Tedbaldi…patris mei Heirberti, Trecassini comitis", azaz "uram, Teobald gróf és testvérem, Heribert troyes-i gróf" lelki üdvéért, "archipresule…Hugone et…comite Odone, filiis meis" azaz fiaim, Hugó érsek és Odó gróf beleegyezésével, egy 978-as oklevélben, amelyet "…Emma comitissa Pictavæ urbis…", azaz lánya, Emma grófné írt alá. Forrás: Chartres Saint-Père I, Liber Tertius, Cap. VIII, p. 63. Idézi: Cawley
- ↑ Egy 980-as keltezésű oklevél szerint: "Ledgardis comitissa necnon Hugo episcopus et filius meus et item filius meus Odo comes" (azaz Ledgard grófné, fia Hugó püspök és fia, Odó gróf) birtokokat adományozott a tours-i Szt. Márton templom részére, "Theobaldi comitis quondam senioris mei…Richildis quondam sanctimonialis, eiusque filii Richardi episcopi" (azaz uram Theobald gróf...Richilde, valamint ennek fia, Richárd püspök) lelki üdvéért, utóbbiról pedig feljegyezte, hogy "dicti comitis et fratris sui Theobaldi", vagyis II. Theobald gróf testvére volt. Forrás: Arbois de Jubainville (1859) Tome I, p. 461. Idézi: Cawley
- ↑ "Domnus Tetbaldus comes Turonis", azaz Teobald tours-i gróf visszavonta egy szolga iránti követelését a tours-i Szt. Márton javára, az erről szóló 957-es oklevelet "domni Tetbaldi comitis, Tetbaldi filii ipsius…Alberici Aurelianensium vicecomitis…", azaz Teobald gróf, fia Teobald és Albert vicomte ellenjegyezte. "Teutbaldi comitis, Teutbaldi junioris, Gausfredi comitis, Hugonis comitis Cenomannorum…", azaz Teobald gróf, ifjabb Teobald, stb. ellenjegyeztek egy 960-as oklevelet, amelyben "Aremburgis" birtokokat adományozott Saumurban. Forrás: Mabille (1871), Pièces justificatives, X, p. cix. Idézi: Cawley
- ↑ "Hugonis archiepiscopi filii Theobaldi comitis", azaz Hugó érsek, Teobald fia ellenjegyzett egy 950-es keltezésű oklevelet, amelyben Rangfred chartres-i püspök adományozott birtokokat. forrás: Chartres Saint-Père, II, Liber Primus, 130, p. 351. Idézi: Cawley
- ↑ A Saint-Père-en-Vallée krónikája jegyezte fel "Hugo Bituricensis archiepiscopus filius comitisse Legardis", azaz Hugó bourgesi érsek, Liutgarde fia halálát. forrás: Obituaires de Sens Tome II, Abbaye de Saint-Père-enVallée, p. 179.Idézi: Cawley
- ↑ "Odonis comitis filii Theobaldi comitis", azaz Odó gróf, Teobald gróf fia szerepel egy 950-es oklevélben. forrás: Chartres Saint-Père, II, Liber Primus, 130, p. 351. Idézi: Cawley
- ↑ Rodulfus Glaber nevezi meg "Odo…filius Tetbaldi Carnotensis cognomento fallacis", azaz "Odó, Teobald chartres-i gróf, a csaló fia", mint az I. Róbert ellen lázadó grófok egyikét. Forrás: Rodulfi Glabri, Historiarum III.5, p. 105. Idézi: Cawley
- ↑ Ademar nevezi meg "Odonis Campanensis"-t, mint "Emma" testvérét, aki Vilmos aquitániai herceg anyja volt. Forrás: Ademari Historiarum III.41, MGH SS IV, p. 135. Idézi: Cawley
- ↑ a b Adémar de Chabannes krónikája jegyezte fel "Willelmum" (aquitániai herceg) és "filiam Tetbaldi Campenensis…Emmam", azaz Teobald champagne-i gróf lánya, Emma" közötti házasságot. forrás: Chavanon, J. (ed.) (1897) Adémar de Chabannes, Chronique (Paris) ("Adémar de Chabannes") III, 30, p. 150. Idézi: Cawley
- ↑ A Saint-Maxence krónikája jegyezte fel "filiam Tetbaudi Campanensis…Emmam sive Emelinam", azaz Teobald champagne-i gróf lánya, Emma és "Willelmu duce…Caput Stupæ…filium eius Willelmum", azaz Vimos aquitániai herceg közötti házasságot. Forrás: Marchegay, P. and Mabille, E. (eds.) (1869) Chroniques des Eglises d'Anjou (Paris) Chronicon sancti Maxentii Pictavensis, p. 380. Idézi: Cawley
Források
- Charles Cawley: Medieval Lands
Előző uralkodó: Theobald | Blois grófja 944 - 975 ![]() | Következő uralkodó: I. Odó |