Kékfejű szajkó
![]() | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||
Sebezhető![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||
Garrulus lidthi Bonaparte, 1850 | ||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Kékfejű szajkó témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kékfejű szajkó témájú kategóriát. |
A kékfejű szajkó, vagy amami szajkó (Garrulus lidthi) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a varjúfélék (Corvidae) családjába tartozó faj.[1][2]
Rendszerezése
A fajt Charles Lucien Jules Laurent Bonaparte francia ornitológus írta le 1850-ben.[3] Tudományos nevét Theodoor Gerard van Lidth de Jeude holland zoológus tiszteletére kapta.
Elterjedése
A faj kizárólag a Japánhoz tartozó Rjúkjú-szigetek kettő északi szigetén, Amami és Toku szigetén honos. A szigetek szubtrópusi erdeiben, fenyőerdeiben és a megművelt területek, kertekben is előfordul.[4]
Megjelenése
Valamivel nagyobb testű, mint az eurázsiai elterjedésű szajkó. Testhossza 38 centiméter.[5] Csőre erősebb felépítésű és farka is jóval hosszabb, mint rokonfajának. Fejének színe csillogó fekete, válla és háta mély sötétkék színű, míg testének többi része gesztenyebarna.
![]() |
Életmódja
Táplálékának jelentős részét egy helyi tölgyfaj, a Quercus cuspidata makkjai teszik ki, de apróbb hüllőket és rovarokat is elkap.
Szaporodása
Nagy méretű fészkét faágakra rakja. A tojó 3-4 tojást rak, melyek a hímmel együtt költenek ki és együtt nevelik fel a fiókákat is.
Természetvédelmi helyzete
Az elterjedési területe kicsi, egyedszáma 3900 példány körüli és csökken. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján sebezhető fajként szerepel.[4] A fajt korábban színes tollaikért vadászták, melyekből hölgyek kalapjaira való díszeket készítettek. Jelenleg a fajra a legfőbb veszélyt a szigetekre betelepített jávai mongúzok (Herpestes javanicus) okozzák. A mongúzokat a szigetekre azért telepítették be, hogy féken tartsák az őshonos okinavai bambuszvipera (Ovophis okinavensis) állományát. Jelenleg a mongúzok szabályozott irtásával óvják e fajt.
Jegyzetek
- ↑ A Jboyd.net rendszerbesorolása. (Hozzáférés: 2020. október 4.)
- ↑ A taxon adatlapja az ITIS adatbázisában. Integrated Taxonomic Information System. (Hozzáférés: 2020. október 4.)
- ↑ Avibase. (Hozzáférés: 2021. szeptember 4.)
- ↑ a b A faj adatlapja a BirdLife International oldalán. (Hozzáférés: 2021. szeptember 4.)
- ↑ Oiseaux.net. (Hozzáférés: 2021. szeptember 3.)
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2021. október 4.)
További információk
- Képek az interneten a fajról
- Internet Bird Collection - videók a fajról
- Xeno-canto.org - a faj hangja és elterjedési térképe
Madárportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap