Kalcium-fluorid
Kalcium-fluorid | |
![]() | ![]() |
Kémiai azonosítók | |
---|---|
CAS-szám | 7789-75-5 |
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |
Kémiai képlet | CaF2 |
Megjelenés | fehér, kristályos anyag |
Sűrűség | 3,18·103 kg/m³ (szilárd) |
Olvadáspont | 1402 °C |
Forráspont | 2496,85 °C |
Oldhatóság (vízben) | gyakorlatilag oldhatatlan (16 mg/l, 20 °C)[1] |
Veszélyek | |
EU osztályozás | nincsenek veszélyességi szimbólumok[1] |
Lenyelés veszélye | kicsi |
Belégzés veszélye | kicsi |
Szembe kerülés veszélye | kicsi |
Bőr-kontaktus veszélye | kicsi |
R mondatok | nincs R-mondat[1] |
S mondatok | nincs S-mondat[1] |
LD50 | 4250 mg/kg (patkány, szájon át)[2] |
Rokon vegyületek | |
Azonos kation | kalcium-klorid kalcium-bromid kalcium-jodid |
Azonos anion | magnézium-fluorid stroncium-fluorid bárium-fluorid |
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A kalcium-fluorid (CaF2) a kalcium és a fluor ionos vegyülete. A természetben a fluorit (más néven folypát) kristályban fordul elő és a világ legnagyobb fluorforrása. Vízben gyakorlatilag oldhatatlan. Tömény savakkal viszont reagál, ekkor hidrogén-fluorid fejlődik.
Az anyagnak köbös szerkezete van, melyben egy kalciumatom nyolc fluoratommal koordinálódik, és minden F- iont négy Ca2+ ion vesz körül.[3] Bár a tiszta anyag színtelen, a szennyeződések miatt az ásvány gyakran színes.
Előállítása
Ipari célokra főként a természetben található fluoritot használják. Ezt porítják, így kerül forgalomba.
Mesterségesen is előállítható, ha kalcium-klorid oldathoz ammónium-fluorid- vagy nátrium-fluorid oldatot öntenek, majd az ekkor leváló csapadékot híg sósavval melegítik.
Felhasználása
A kalcium-fluoridból fluort, hidrogén-fluoridot és más fluorvegyületeket gyártanak. A kohászatban az ércek olvadáspontjának csökkentésére szolgál, a folypát név is innen ered. Opálüveg és zománcok készítésére is alkalmazzák. Optikai készülékekben is használják, mert az ultraibolya fényt a kalcium-fluorid-kristályok átengedik.
Jegyzetek
- ↑ a b c d A kalcium-fluorid biztonsági adatlapja (Merck) (németül)
- ↑ A kalcium-fluorid vegyülethez tartozó bejegyzés az IFA GESTIS adatbázisából. A hozzáférés dátuma: 2010. november 27. (JavaScript szükséges) (angolul)
- ↑ G. L. Miessler and D. A. Tarr “Inorganic Chemistry” 3rd Ed, Pearson/Prentice Hall publisher, ISBN 0-13-035471-6.
Források
- Erdey-Grúz Tibor: Vegyszerismeret
- Nyilasi János: Szervetlen kémia
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap