Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság | |
![]() | |
Alapítva | 2010. augusztus 11. |
Típus | • központi államigazgatási szervek • önálló szabályozó szervek |
Jogelőd | |
Tevékenység | hírközlés, média |
Székhely | 1015 Budapest, Ostrom u. 23-25.[1] |
Vezető | Koltay András |
![]() | |
Székház | |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Pozíció Budapest térképén | |
![]() | |
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság témájú médiaállományokat. |
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) önálló szabályozó szerv[2] Magyarországon, így vezetője az Alaptörvény szerint jogszabályt (rendeletet) alkothat.(NMHH rendelet).[3] Az NMHH elnöke a köznyelvben második médiatörvényként ismert 2010. évi CLXXXV. törvény felhatalmazása alapján frekvenciadíjakkal, hírközlési azonosítók lekötéséért és használatáért fizetendő díjakkal, felügyeleti és hatósági eljárási díjakkal kapcsolatban hozhat rendeletet.[4]
Története
Az NMHH-t 2010. augusztus 11-én hozta létre az Országgyűlés a médiát és hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi LXXXII. törvénnyel.[5] A konvergens hatóság a médiaszabályozásért felelős Országos Rádió és Televízió Testület (ORTT), valamint a hírközlési szektor felügyeletét ellátó Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH) egyesülésével jött létre. Első elnöke, Szalai Annamária 2013. április 12-én elhunyt. Ezt követően a miniszterelnök javaslatára 2013. augusztus 19-i hatállyal Áder János köztársasági elnök 9 évre kinevezte a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökévé Karas Monikát.[6] Karas 2021. október 31-ei hatállyal, mandátuma vége előtt egy évvel bejelentette felmondását „új szakmai kihívások keresésével” indokolva, aki ezután az Állami Számvevőszék alelnöke lesz, helyére Koltay András, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora, a Médiatanács korábbi tagja kerül.[7][8] A hatóság angol nyelvű neve National Media and Infocommunications Authority. Az NMHH 2024-ben kibővített székháza Európa egyik legmodernebb EMC-mérőlabor berendezésével rendelkezik[9].
Szervezeti felépítése
Az NMHH hatásköreit három önálló hatáskörrel rendelkező szervén keresztül gyakorolja:[10]
- Az NMHH szervezetének élén az elnök áll.
- Az NMHH másik önálló hatáskörrel rendelkező szerve az NMHH Médiatanácsa, amely és amelynek tagjai csak a törvénynek vannak alárendelve.[11]
- Szintén az NMHH önálló hatáskörrel rendelkező szerve az NMHH Hivatala, amelynek élén az NMHH elnöke által kinevezett főigazgató áll.[12]
Az NMHH-n belül az igazgatóságok és az igazgatóságokhoz tartozó osztályok, továbbá a belső ellenőrzés és az informatikai biztonságért felelős személy közvetlenül az elnök ellenőrzése alá tartozik, de a hírközlési igazgatóság az elnök által kinevezett hírközlési elnökhelyetteshez kapcsolt szervezeti egység.[13]
A főigazgató alá tartozik az NMHH Hivatalának három fő divíziója, amelyek az állami infokommunikációs erőforrásokkal való gazdálkodásért, a hírközlési ágazat felügyeletéért, illetve a médiatörvény által a hivatal hatáskörébe utalt médiaszabályozási feladatok ellátásáért felelősek. Közvetlenül a főigazgatóhoz tartozó szerv a nem polgári frekvenciagazdálkodásért felelős Közigazgatási Frekvenciagazdálkodási Hatóság (KFGH), a Nemzeti Filmiroda, valamint a médiatanács titkársági feladatait ellátó főosztály és az NMHH-n belüli projektek összehangolásáért felelős főosztály.[13]
A média- és hírközlési biztost az NMHH elnöke nevezi ki és menti fel, valamint gyakorolja felette a munkáltatói jogokat, ugyanakkor a biztos a médiatörvény által előírt feladatai ellátása körében nem utasítható.[14][15] A biztosi hivatal vezetője 2011. március 22-től 2015. április 30-ig dr. Bodonovich Jenő volt. Az ő nyugdíjba vonulását követően, 2015. május 1-jei hatállyal Kastory Edina ügyvédet, jogi szakértőt nevezte ki a biztosi posztra az NMHH elnöke.[16]
Lásd még itt:
- Az NMHH szervezetének fastruktúra-szerű ábrázolása
Tevékenysége
Hírközlés
Az NMHH általános feladata a hírközlési ágazatot nézve az elektronikus hírközlési piac zavartalan, eredményes működésének és fejlődésének, az elektronikus hírközlési tevékenységet végzők és a felhasználók érdekei védelmének, továbbá a tisztességes, hatékony verseny kialakulásának, illetve fenntartásának elősegítése az elektronikus hírközlési ágazatban, valamint az elektronikus hírközlési tevékenységet végző szervezetek és személyek jogszabályoknak megfelelő magatartásának felügyelete.[17]
Az NMHH a hírközlési ágazat tekintetében külön törvényben foglaltak szerint a következő feladatokat látja el:
- nyilatkozik a hatáskörével összefüggő jogszabályalkotási és -módosítási igényekről és javaslatokról,
- felméri és folyamatosan elemzi a hírközlési és az ezekhez kapcsolódó informatikai piac működését,
- folyamatosan értékeli a hírközlési piac helyzetét, és arról összehasonlító elemzéseket készít,
- piacelemzést végez,
- eljár a kötelezett szolgáltató számára megállapított egyes kötelezettségek teljesítésével, illetve megszegésével összefüggésben,
- eljár a hírközlésre vonatkozó szabály megsértése miatt, illetve szerződéskötéssel kapcsolatos jogviták esetén indított eljárásokban,
- ellátja az egyéb jogszabályban foglalt elektronikus hírközlési és postai hatósági feladatokat,
- a gazdálkodás körében – e törvényben és más jogszabályokban foglaltak szerint – gyakorolja a rádiófrekvenciákra és azonosítókra vonatkozó állami tulajdonosi jogokat, polgári célú gazdálkodást folytat a rádiófrekvenciák és azonosítók vonatkozásában,
- ellátja az egyéb jogszabályban foglalt hatósági és nem hatósági feladatokat.
A kormány nem polgári célú frekvenciagazdálkodással kapcsolatos közigazgatási feladatait a Közigazgatási Frekvenciagazdálkodási Hatóság látja el. A KFGH az NMHH Hivatalának szervezetében és a főigazgató irányítása alatt álló, önálló hatáskörű szervezeti egységként működik.[18]
Média
A média ágazatában a legfontosabb feladatokat egy öttagú testület, az NMHH önálló hatáskörű szerveként működő, az Országgyűlés által kétharmados többséggel megválasztott médiatanács látja el.[19] A Médiatanács gyakorolja a kiemelt hatósági hatásköröket,[20] azonban bizonyos területeken az NMHH egy másik önálló hatáskörű szervének, a Hivatalnak is van hatósági hatásköre[21] (például vezeti a hatósági nyilvántartásokat, elbírálja a kiegyensúlyozott tájékoztatás kötelezettségének megsértése miatt tett kérelmeket nem jelentős befolyásoló erejű, illetve nem közszolgálati médiaszolgáltatók esetén,[22] felügyeli a közszolgálati és közösségi médiaszolgáltatásban közzétett reklámra és közérdekű közleményre vonatkozó, valamint a hallási fogyatékkal élők számára hozzáférhető műsorszámokra vonatkozó szabályok érvényesülését, stb.). Az NMHH Elnökének mint a hatóság önálló hatáskörrel rendelkező szervének médiaigazgatási ügyekben nincs feladat- és hatásköre (a műsorszám kategóriába sorolásával és a közlemények besorolásával kapcsolatos hatósági eljárás igazgatási szolgáltatási díját megállapító rendelet kivételével). Az NMHH elnökének tisztségét betöltő személynek médiatanács-elnökként – a négy médiatanács-taggal közösen – testületi döntés révén van módja arra, hogy médiaigazgatási ügyekben gyakorolja a médiatanácsot megillető hatásköröket.
Bővebben:
- A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság alaptevékenysége a vonatkozó jogszabályok szerint[23]
Médiatanács
A Médiatanács az NMHH önálló szerve, az Országos Rádió és Televízió Testület (ORTT) jogutódja. Elnökét és négy tagját az Országgyűlés egyetlen listán, a jelenlévő képviselők kétharmadának szavazatával, kilenc évre választja meg. A tagokra a médiatörvény szerint az országgyűlési képviselőcsoportok egy-egy tagjából álló eseti bizottság (jelölőbizottság) egyhangú szavazással tesz javaslatot. A tagok frakciójuk számának megfelelő szavazattal rendelkeznek.[24] Az NMHH köztársasági elnök által kinevezett elnöke a kinevezés tényével és időpontjában a Médiatanács elnökjelöltjévé válik.[25]
A Médiatanács elnöke és tagja olyan személy lehet, aki az országgyűlési képviselők választásán választható, büntetlen előéletű, nem áll a tevékenységének megfelelő foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik felsőfokú végzettséggel és 1) legalább ötéves, a médiaszolgáltatások vagy a sajtótermékek hatósági felügyeletével vagy a hírközlési hatósági felügyelettel összefüggő gyakorlattal, vagy 2) a médiára vagy a hírközlésre vonatkozó tárgyban Magyarországon elismert tudományos fokozattal, vagy legalább tízéves oktatói gyakorlattal felsőoktatási intézményben.[26]
A Médiatanács feladatai:[27]
- ellenőrzi és biztosítja a sajtószabadság érvényesülését a médiatörvény valamint a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló törvény keretei között,
- ellátja az állami tulajdonban lévő, médiaszolgáltatás céljára biztosított korlátos erőforrásokat használó médiaszolgáltatási jogosultságok pályáztatásának és a pályázat elbírálásának feladatát,
- ellátja a törvényben előírt felügyeleti és ellenőrzési feladatokat – a műsor vagy műsorszám rögzítése vagy a médiaszolgáltató által rögzített műsor vizsgálata, továbbá hatósági megkeresés útján,
- a Hivatalon keresztül műsorfigyelő és -elemző szolgálatot működtet,
- véleményt nyilvánít a médiával és a hírközléssel kapcsolatos jogszabályok tervezetéről,
- rendszeresen ellenőrzi a vele kötött hatósági szerződések megtartását;
- állásfoglalásokat, javaslatokat dolgoz ki a magyar médiaszolgáltatási rendszer fejlesztésének elvi kérdéseire vonatkozóan,
- kezdeményezi a fogyasztóvédelemmel és a tisztességtelen piaci magatartás tilalmával kapcsolatos eljárásokat,
- beszámolót készít a műsorkvótákra vonatkozó kötelezettségek teljesítéséről az Európai Bizottság részére,
- szükség esetén kezdeményezheti az audiovizuális politikáért felelős miniszternél e törvény módosítását,
- kezdeményező szerepet vállal a médiaműveltség, a médiatudatosság magyarországi fejlesztésében, ennek keretében összehangolja más állami szereplők médiaműveltséghez kapcsolódó tevékenységét, segíti a kormányt az Európai Unió felé e tárgyban esedékes időszakos beszámoló elkészítésében.
A Médiatanács 2010. október 11-én alakult meg. Elnöke Szalai Annamária lett. Az ő 2013. április 12-i halálát követően a tisztség öt hónapig betöltetlen volt, majd az Országgyűlés 2013. szeptember 9-én Karas Monikát, az NMHH elnökét választotta meg a Médiatanács elnökévé,[28] majd 2021. december 14-én Koltay András lett a következő Médiatanács-elnök. Az Országgyűlés 134 igen, 5 nem és 1 tartózkodó szavazattal választotta meg az új elnököt[29].
Tagjai
Név | Tisztség | Időszak[30] |
---|---|---|
Bartóki-Gönczy Balázs | tag | 2021– |
Budai László | tag | 2019– |
Koltay András | elnök | 2021– |
Meszleny László | tag | 2019– |
Szadai Károly | tag | 2019– |
Korábban
Név | Tisztség | Időszak |
---|---|---|
Auer János | tag | 2010–2019 |
Hankiss Ágnes | tag | 2019–2021 |
Karas Monika | elnök | 2013–2021 |
Kollarik Tamás | tag | 2010–2019 |
Koltay András | tag | 2010–2019 |
Szalai Annamária | elnök | 2010–2013 |
Vass Ágnes | tag | 2010–2019 |
Korhatár-besorolás
![]() | Bővebben: Korhatár-besorolás |
A jogszabályok kötelezik a televíziókat arra, hogy a legtöbb műsorukat tartalmuk alapján korhatár-kategóriák szerint besorolják.[31] Az NMHH a korhatárjelölések alkalmazásának egységesítése céljából ajánlásban fogalmazza meg a javasolt jelzésekre vonatkozó kritériumokat.[32] Tartalmaikat alapvetően a csatornák sorolják be az egyes kategóriákba, de a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság kérésre a televíziós műsorokat külön díj ellenében, 15 napon belül besorolja. A hatóság a médiaszolgáltatók saját besorolásait ellenőrizheti. Alapvetően 6 kategóriát különböztethetünk meg, de a televízióknak lehetőségük van alkalmazni a gyermekbarát piktogramot is azon műsorszámok esetében, amelyek kifejezetten gyermekeknek szólnak.[33] Ha egy műsor a médiahatóság szerint „Tizenhat éven aluliak számára nem ajánlott” (IV. kategória), de a csatorna mégis alacsonyabb kategóriába sorolja be, annak jogkövetkezményei lehetnek: egyrészt a médiaszolgáltatók hatósági szerződéseiben leírt szankciókat, másrészt a médiatörvény V. fejezetében leírt jogkövetkezményeket lehet alkalmazni.[34] Mozifilmek esetében az NMHH végzi el a besorolást.[35][36] Az alábbi táblázatban láthatóak a korhatárra figyelmeztető piktogramok, amelyeket a köznyelvben csak „karikáknak” szokás nevezni.
- Gyermekbarát program korhatárkarika
- KN korhatárkarika, televíziós változat
- KN korhatárkarika
- KN korhatárkarika, másik változat
- KN előzetes korhatárkarika
- KN előzetes korhatárkarika, másik változat
- 6-os karika, televíziós változat
- 6-os korhatárkarika
- 6-os korhatárkarika, másik változat
- 6-os előzetes korhatárkarika
- 6-os előzetes korhatárkarika, másik változat
- 12-es karika, televíziós változat
- 12-es korhatárkarika
- 12-es korhatárkarika, másik változat
- 12-es előzetes korhatárkarika
- 12-es előzetes korhatárkarika, másik változat
- 16-os karika, televíziós változat
- 16-os korhatárkarika
- 16-os korhatárkarika, másik változat
- 16-os előzetes korhatárkarika
- 16-os előzetes korhatárkarika, másik változat
- 18-as karika, televíziós változat
- 18-as korhatárkarika
- 18-as korhatárkarika, másik változat
- 18-as előzetes korhatárkarika
- 18-as előzetes korhatárkarika, másik változat
- X korhatárkarika
- X korhatárkarika, másik változat
- X előzetes korhatárkarika
- X előzetes korhatárkarika, másik változat
- KN korhatárkarika, régi változat
- 12 korhatárkarika, régi változat
- 16 korhatárkarika, régi változat
- 18 korhatárkarika, régi változat
- X korhatárkarika, régi változat
Kritikák
A hatóság működését főleg a 2010 utáni második és harmadik Orbán-kormány befolyásolása miatt érték kritikák. Ezek alapján a szervezet működését és a vezetők kinevezését is a Fidesz-kormány saját igényei szerint határozta meg különféle jogszabályokkal, ennek részeként a tagok 9 évnyi mandátummal lettek megválasztva, elnöknek pedig a Fidesz közeli Szalai Annamáriát tették meg, majd annak 2013-as halála után Karas Monika lett az elnök, aki többek közt Habony Árpád kormányzati tanácsadó ügyvédjeként is ismert volt, miközben még kinevezése idején is 3,6 milliós szerződés kötötte a kormánypárti frakcióhoz. A szervezet hangsúlyosan hozott olyan döntéseket, melyek kormányközeli személyek médiaérdekeltségeinek kedveztek, miközben számos, a magyar médiapiacot súlyosan korlátozó, kormánykritikus médiumokat ellehetetlenítő vagy megszüntető lépés ellenére néma maradt. Ennek egyik szimbolikus jele, hogy elnökként maga Karas is kerüli a nyilvánosságot, és csak ritkán ad interjút.[37] Karas 2021 októberében bejelentett mandátum előtti lemondása, és helyére történő új elnök választása mögött is a Fidesz kormányzat 2022-es magyarországi országgyűlési választások előtti „pozícióbetonozását” vélelmezték.[7][8]
Karas távozása után a csak a kormánypártok által támogatott Koltay András vezette szervezet is több kritikát kapott, immár külföldi médiaszervek részéről is, melyek a magyar média pluralizmusának hiányát, annak elfogult és politikailag befolyásolt helyzetét érintették. Az NMHH számos vitatott lépesét érdeklődés dacára is válasz nélkül hagyta,[38] míg a hazai kritikákat, valamint az EBESZ[39] és az Európai Parlament Kulturális és Oktatási Bizottságának küldöttségének magyarországi látogatásai és egyeztetései során megállapított aránytalanságok és befolyásolások vádjait[40] Koltay tagadta; egyrészt a belföldi kritikákra úgy reagált, hogy Magyarországon mind a nagyvárosokban, mind a kistelepüléseken élők sokféle forrásból tájékozódnak, sokszínű a médiafogyasztás, és mindenkinek megvan a lehetősége, hogy ezekből a sokféle médiumokból tájékozódjon,[41] másrészt a külföldiekre úgy, hogy szerinte a „médiapluralizmusnak nincs meghatározása”, valamint hogy a média nem tekinthető függetlennek, mert mindig is politikai irányvonalat követett. Koltay bizonyos kérdéseket állítólag provokatívnak minősített, és távozóban megkérte az uniós delegációt, hogy ne jöjjön többet Magyarországra.[42] Később az NMHH egy 2023 nyarán megjelentetett 76 oldalas anyagban kritizálta a magyar médiahelyzetet bíráló külföldi média és egyéb szervezeteket, mint a Freedom House, a Riporterek Határok Nélkül, a Média Pluralizmus Monitor, az UNESCO és az International Research & Exchange Board.[43] Koltayt a MÚOSZ is kritizálta (aminek ezt a közleményét az MTI törvénytelen módon nem jelentette meg), mert egy 2022 februári interjúban[44] úgy nyilatkozott, hogy szerinte egyetlen ember sem vár el kiegyensúlyozott tájékoztatást az egyes médiumoktól, miközben az NMHH elnökeként éppen ennek eléréséért kellene dolgoznia.[45]
Az NMHH még 2020-ban szüntette meg a digitális rádiózást lehetővé tévő úgynevezett DAB+ formátum magyarországi szolgáltatását, jóllehet ennek megtartását az akkori elnök, Karas Monika 2019-ben még megígérte; a technológiával sokkal szabadabban lehet rádiófrekvenciákat használni, ezért a kritikus vélemények szerint a médiapluralizmust elősegítő technológia fenntartásában az NMHH nem volt érdekelt.[46] Noha az EU-ban egyértelműen a fejlettebb DAB+ felé mozdultak el a rádiós műsorszolgáltatók, Magyarországon a lépés óta csak az elavultabb és állami engedélyhez kötött analóg rádiózás lehetséges, a digitális rendszer visszakapcsolását a szervezet évekkel később is azzal utasította el, hogy „az elmúlt 12 év visszajelzései alapján sem a piaci, sem a hallgatói oldalról nem mutatkozott valós igény a digitális rádiózásra, ezért a hatóság most nem írt ki új pályázatot a frekvenciára.”[47]
Több jogi lépés történt a szervezet „melegellenesnek” nevezett intézkedései miatt is.[48]
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ Az NMHH székhelye, épületei, elérhetőségei
- ↑ Önálló szabályozó szervek Magyarországon a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (6) bekezdése szerint
- ↑ Magyarország Alaptörvénye az önálló szabályozó szervekről (23. cikk). [2012. október 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. szeptember 13.)
- ↑ Az NMHH Elnökének felhatalmazása rendeletalkotásra a médiatörvény szerint
- ↑ 2010. évi LXXXII. törvény a médiát és hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról. [2010. október 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. január 1.)
- ↑ Karas Monika lett a médiahatóság elnöke. [2013. augusztus 22-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ a b Lemondott a médiahatóság elnöke, 9 évre így még a jelenlegi kormánytöbbség választhat utódot 24.hu, 2021. október 15.
- ↑ a b A Híradó.hu szerint megvan, hova betonozzák be az NMHH ma lemondott elnökét, és kit betonoznak be a helyére 24.hu, 2021. október 15.
- ↑ Európa egyik legmodernebb berendezésével rendelkezik az NMHH kibővített székháza (magyar nyelven). Octogon. (Hozzáférés: 2024. július 9.)
- ↑ Az NMHH önálló hatáskörű szervei a médiatörvény szerint
- ↑ A médiatörvény a médiatanács jogállásáról és szervezetéről
- ↑ A médiatörvény az NMHH Hivataláról
- ↑ a b Az NMHH szervezeti és működési szabályzata
- ↑ A médiatörvény a média- és hírközlési biztosról
- ↑ A média- és hírközlési biztosra vonatkozó törvényi előírások
- ↑ Edina az uj media es hirkozlesi biztos|Kastory Edina az új média- és hírközlési biztos
- ↑ A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság feladatai a hírközlési ágazatban a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdése szerint
- ↑ A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (8) és (9) bekezdése a Közigazgatási Frekvenciagazdálkodási Hatóságról
- ↑ A médiatanács feladatai a médiatörvény szerint
- ↑ A Médiatanács hatósági hatáskörei a médiatörvény szerint
- ↑ Az NMHH Hivatalának hatósági hatáskörei a médiatörvény szerint
- ↑ Eljárás a kiegyensúlyozott tájékoztatás kötelezettségének megsértése esetén a médiatörvény 181. szakasza szerint
- ↑ A szöveg minden egyes eleme fontos, ezért szövegfelhasználási engedély megszerzéséig a teljes tartalom a fenti linken érhető el.
- ↑ A Médiatanács tagjainak jelölése a 2010. évi CLXXXV. törvény szerint
- ↑ [net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1000185.TV#pr1366 A 2010. évi CLXXXV. törvény 125. szakasza (hogyan válik az NMHH elnöke a Médiatanács elnökjelöltjévé)]
- ↑ A Médiatanács tagjaival szembeni személyi feltételek a 2010. évi CLXXXV. törvény szerint
- ↑ A Médiatanács feladatai a 2010. évi CLXXXV. törvény szerint
- ↑ Megválasztotta az Országgyűlés a médiatanács elnökévé Karas Monikát
- ↑ Balázsi Levente: A közszolgálati egyetem egykori rektora lett a Médiatanács elnöke. Index.hu, 2021. december 14. (Hozzáférés: 2022. szeptember 1.)
- ↑ A médiatanács tagjai (NMHH, Hozzáférés: 2021. február 12.)
- ↑ Kiskorúak védelme, korhatár besorolás
- ↑ A Médiatanács korhatár-besorolásra vonatkozó ajánlása
- ↑ Amit érdemes tudni a televíziós korhatárjelzésekről
- ↑ [net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1000185.TV#pr1830 Jogsértés esetén alkalmazható jogkövetkezmények a médiatörvény szerint]
- ↑ A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény a mozgóképszakmai hatóságról
- ↑ NMHH-kiadvány a mozis korhatárjelzésekről
- ↑ Egy megszállt hatóság, ami nélkül nem épülhetett volna ki az Orbán-rendszer 444.hu, 2017. augusztus 28.
- ↑ Drámaian lecsökkent a médiahatóság amúgy is alacsony transzparenciája, amióta Koltay András vezeti az NMHH-t Archiválva 2023. január 30-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2022. augusztus 9.
- ↑ Elégedetlen a magyar médiahelyzettel az EBESZ médiaszabadság-képviselője a budapesti látogatása után Archiválva 2023. június 8-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2022. november 21.
- ↑ Aggodalmát fejezte ki a magyar médiahelyzet kapcsán a Magyarországra látogató uniós delegáció vezetője Archiválva 2022. november 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2022. november 4.
- ↑ A médiahatóság elnöke szerint igenis sajtószabadság van, hiszen mindenkinek megvan a lehetősége, hogy sokféle médiumot kövessen Archiválva 2023. február 6-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2022. december 24.
- ↑ Uniós küldöttség: a KESMA az egyik bizonyíték, hogy felszámolják Magyarországon a független médiát Archiválva 2023. március 23-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2023. március 16.
- ↑ Nekiment a médiahatóság a magyar médiahelyzetet bíráló nemzetközi szervezeteknek Archiválva 2024. január 16-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2023. július 27.
- ↑ Koltay András: A média függetlensége egy önmaga által gyártott mítosz 24.hu, 2022. február 21.
- ↑ Nem engedi ki az MTI OS a MÚOSZ a Médiatanács elnökét bíráló közleményét, pedig a bíróság már többször kimondta, hogy az ilyesmi törvénytelen Archiválva 2023. április 13-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2022. február 23.
- ↑ Lekapcsoltatta a magyarországi digitális rádiózást a nemzeti médiahatóság Archiválva 2021. február 5-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2020. szeptember 6.
- ↑ Nem kapcsolja vissza a médiahatóság a két és fél éve szünetelő digitális rádiózást, amit Európa gőzerővel nyom Archiválva 2023. június 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Media1, 2023. április 26.
- ↑ Pert indít az RTL a Médiatanács melegellenes határozata miatt[halott link] Media1, 2023. július 15.
Források
- A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság alapító okirata
- 2010. évi CLXXXV. törvény a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról
Külső hivatkozások
- Az NMHH honlapja
- A Médiatanács honlapja
- A média- és hírközlési biztos honlapja
- A Médiatanács blogja