Palotai-sziget
Palotai-sziget | |
![]() | |
Ország | Magyarország |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Palotai-sziget Pozíció Budapest térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Palotai-sziget témájú médiaállományokat. |
A Palotai-sziget helyi jelentőségű védett természeti terület[1] Budapest IV. kerületében.
A Duna árterületén fekszik, szintje közel van az átlagos vízálláshoz. Már a kisebb árvizek is elöntik, így Budapesten egyedülálló,[megj 1] dzsungel-hangulatú vizes élőhely jött létre.
Fekvése, története
A Palotai-sziget közvetlenül a Népsziget mellett fekszik, annak Duna felőli oldalán. Az Újpesti vasúti híd és a Rév utca közötti 100–300 m széles, 2,5 km hosszú sávra a sziget megjelölés inkább városrészként értendő. Középső 1 km-es szakaszát az 1980-ra megépült[2] Észak-pesti szennyvíztisztító foglalja el, ezt az árvízszint fölé töltötték fel.
Ettől délre lapos, homokos partú félszigetként jelenik meg. 2008-ban a vasúti híd felújításakor a félsziget öblét kikotorták, így már alacsony vízálláskor is félsziget marad. Felmerült, hogy ezt a részt teljesen leválasztják a szennyvíztisztító gátjáról, valódi szigetet és motorcsónak-kikötőt létrehozva.[3] Bár az öböl nem természetvédelmi terület, az állóvízben tanyázó békák sokat adnak a hely hangulatához. 2010 végén a szennyvíztisztító bővítésének befejező munkái folynak, a további fejlesztésekről nem lehet olvasni a sajtóban.
A szennyvíztisztítótól északra mesterséges hullámtörő kősávot szórtak a partra (hajó-horgonyzóhely), de ettől beljebb teljesen természetes állapot uralkodik, vízállástól függően holtágak, belső tavak keletkeznek. Erdőgazdálkodás nem folyik a területen, így a hordalék és a viharok nagyon gyorsan átalakítják az idelátogatók által kitaposott ösvényeket. 2010-ben tájékozódást könnyítő narancssárga T - tanösvény - jelzést festettek fel az 1990-ben még nyílegyenes földút nyomában.
Élővilág
A dunai árterekre jellemző sűrű fűz-nyár ligeterdővel fedett. Ennek érdekessége, hogy párás, forró nyári napokon a fákról permetszerűen hull a nedvesség, érezhetően hűvösebb mikroklímát kialakítva. Télen jellemző a hajnali partmenti köd. Ennek az alacsony vízálláskor is alapvetően nedves közegnek köszönhetően gyors a korhadás, változatos színei vannak a különböző fabontó gombáknak. Jelentős a korhadó fákban élő ízeltlábú-fauna. Gyakori például a védett skarlátbogár (Cucujus cinnaberinus), amely Natura 2000 jelölőfaj, és a szintén védett diófacincér (Aegosoma scabricorne). Madárvilága is fajgazdag a viszonylag háborítatlan költőhelyek miatt, tavasszal a csicsergés elnyomja a közeli Váci út moraját. Budapest határain belül egyedül itt él vadon a medvehagyma (Allium ursinum).
Megközelítés
- az M3 metró Újpest-Városkapu állomásától (P+R parkoló) gyalog a vasúti hídon a Népszigeten keresztül
- Újpestről a 96-os, 196-os busz végállomásáról, 104-es busz Béla utca megállótól gyalog a Rév utca felől
- Óbudáról gyalog/biciklivel a vasúti hídon a Népszigeten keresztül
- Békásmegyerről a Megyeri komppal a Rév utca felől
- Kajakkal/kenuval/csónakkal/kielboattal
Árvíz után nehezen - ha egyáltalán - járható. Első megközelítése dél felől ajánlott, az északi bejárata nehezen található. Nyáron sok a csalán és a szúnyog, a belső ösvény csak kötélidegzetűeknek ajánlott. Télen a belső tavak befagyhatnak, de életveszélyesen mély víz sehol nincsen.
Megjegyzések
- ↑ A Háros-szigettől eltekintve, de az nem látogatható
Lásd még
Jegyzetek
Források
További információk
- Derce Tamás a Palotai-sziget jövőjéről Archiválva 2016. március 10-i dátummal a Wayback Machine-ben - dátum nélkül
- Virtuális tanösvény
- Az élővilágáról bővebben[halott link]
- A Palotai-sziget a Dunai Szigetek blogon
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap