Seres András
Seres András | |
Született | 1935. március 23. Krizba |
Elhunyt | 1992. november 25. (57 évesen) Árkos |
Foglalkozása | néprajzkutató |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Seres András (magyarországi publikációiban Komlósi Előd álnéven) (Krizba, 1935. március 23. – Árkos, 1992. november 25.) romániai magyar néprajzkutató.
Életútja
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Seres_Andr%C3%A1s_kopjaf%C3%A1ja_a_Krizba_evang%C3%A9likus_temet%C5%91ben.jpg/150px-Seres_Andr%C3%A1s_kopjaf%C3%A1ja_a_Krizba_evang%C3%A9likus_temet%C5%91ben.jpg)
Szakismeretét nem egyetemen szerezte. A diplomás kutatókkal szembeni hátrányát szorgalommal és kitartással tudta leküzdeni.
Kezdetben autodidaktaként nem tudott érdeklődésének megfelelő állást találni magának, ezért tanulmányai befejezése után szülei mellett gazdálkodott, dolgozott a brassói cikóriagyárban, a Zsil-völgyi szénbányákban, valamint zootechnikusként a szülőfalujához közeli állatfarmokon.
Életében fontos fordulópontnak számított, amikor a sepsiszentgyörgyi Népi Alkotások Háza és Művészeti Tömegmozgalom Kovászna Megyei Központjához került (1971), ahol haláláig dolgozott.
1992-ben megtörten, elhagyatva hunyt el lakásán, Árkoson, 57 éves korában. Munkásságának utólagos elismeréseként 2010-ben Négyfaluban posztumusz díszpolgári címet kapott.
Munkássága
Legfőbb kutatási területe, szülőföldje, a Barcaság néprajza, ezen belül főleg a kerámia, a hímzés, a bútorfestés és a folklór kutatásában ért el jelentős eredményeket. Jó érzékkel lelte meg a kevéssé kutatott, izgalmas témákat. Mivel egy alig ismert tájegység hagyományait vizsgálta, gyűjtései nagy jelentőségűek.
Idővel fokozatosan tágult a kutatási területének földrajzi határa (Fogaras vidéke, Háromszék, Gyimes, Moldva). Haláláig a gyűjtött anyagnak csak egy részét tudta feldolgozni. A tárgyi kultúra iránti vonzódásának eredményeként kialakult gyűjteménye halála után jórészt elkallódott. Sok írása kéziratban maradt.
Egyéni fotókiállításai jelzik, hogy a tárgyak megörökítésénél fontos szempontnak tartotta azok esztétikai értékének hangsúlyozását. A Magyar néprajzi lexikon köteteinek az összeállításához számos általa készített fényképet használtak fel.
Felelősséget érzett a helyi naiv és amatőr művészek támogatására. Munkájukból számos kiállítást szervezett.
Főbb művei
- Népi hímzéseink. I. Barcasági csángó leányingek hímzésmintái. Népi Alkotások és a Művészeti Tömegmozgalom Kovászna Megyei Irányító Központja, Sepsiszentgyörgy-Csíkszereda, 1972
- Népi hímzéseink. II. Barcasági csángó férfiingek, menyecskeingek, öregasszonyingek és díszkendők hímzésmintái. Népi Alkotások és a Művészeti Tömegmozgalom Kovászna Megyei Irányító Központja, Sepsiszentgyörgy-Csíkszereda, 1973
- Meşteri populari. Florile lui Bálint András – Népi mesterek. Bálint András virágai. Centrul Judeţean de Îndrumare a Creaţiei Populare şi a Mişcării Artistice de Masă Covasna – Népi Alkotások és a Művészeti Tömegmozgalom Kovászna Megyei Irányító Központja, Sf. Gheorghe-Sepsiszentgyörgy, 1974
- Kovászna megye régi fazekas központjai. In: Székely Zoltán – Gazda Klára – Kovács Sándor – Kozák Albert (szerk.): Aluta VI-VII. Studii şi comunicări – Tanulmányok és közlemények. Sepsiszentgyörgyi Múzeum. Sepsiszentgyörgy, 1974-1975. 267-305.
- Az ifjúság téli mulatsága Bodza, Barcaság, Erdővidéken, valamint a Nagyküküllő, Nyikó és Homoród mentén. In: Székely Zoltán – Gazda Klára – Kovács Sándor – Kozák Albert – Zágoni Jenő (szerk.): Aluta VIII-IX. Studii şi comunicări – Tanulmányok és közlemények. Sepsiszentgyörgyi Múzeum. Sepsiszentgyörgy, 1976-1977. 329-342.
- Hétfalusi „csángó bútor". In: Kós Károly (szerk.): Népismereti Dolgozatok, 1976. Kriterion Könyvkiadó. Bukarest, 1976. 103-112.
- A fogarasföldi népi fazekasságról. In: Kós Károly – Faragó József (szerk.): Népismereti Dolgozatok 1980. Kriterion Könyvkiadó. Bukarest, 1980. 92-99.
- Erdők, vizek csodás lényei Háromszéken és a környező vidékeken. In: Kós Károly – Faragó József (szerk.): Népismereti Dolgozatok 1981. Kriterion Könyvkiadó, Bukarest, 1981. 185-196.
- A naiv művészet mesterei. Kovászna Megyei Szocialista Művelődési és Nevelési Bizottság. Sepsiszentgyörgy, 1982
- Barcasági magyar népköltészet és népszokások. Sajtó alá rendezte Keszeg Vilmos. Kriterion Könyvkiadó, Bukarest, 1984
- Csángómagyar daloskönyv. Moldva, 1972–1988. A dallamokat lejegyzete Szabó Csaba. Héttorony Könyvkiadó, Budapest, 1991 (hasonmásban: 2013 + DVD-ROM)
- Kicsi Péter, nagy Péter. Tréfás mesék, adomák és anekdoták. Dacia Könyvkiadó, Kolozsvár, 1992
- Szemtanúk vallomásai az 1848-49-es szabadságharcról; Novos, Sepsiszentgyörgy, 1992
- Szenteltbot; Napkút, Bp., 2011 (Káva téka)
- Moldvai csángó garabonciások. In: Kós Károly – Faragó József (szerk.): Népismereti Dolgozatok 1994. Kriterion Könyvkiadó. Bukarest, 1994. 319-332.
Források
- adatbank.ro / romániai magyar lexikon / művelődéstörténet
- Magyar néprajzi lexikon
További információk
- Hála József: Seres András élete és munkássága. Néprajzi Hírek. XXII. évf. (1993) 3-4. sz. 98-99.
- Pávai István: Seres András moldvai emlékei és a Csángómagyar daloskönyv születése. In: Uő: Zene, vallás, identitás a moldvai magyar népéletben. Kriza János Néprajzi Társaság. Kolozsvár, 2006. 181-186.
- Pozsony Ferenc: Barcasági magyar népköltészet és népszokások. Utunk XXXIX. (1984). 43.
- S. Zs. (Seres Zsófia): Seres András. In: DÁVID Gyula (főszerk.): Romániai magyar irodalmi lexikon V/1. S-Sz. Erdélyi Múzeum-Egyesület-Kriterion Könyvkiadó, Kolozsvár, 2010. 137-138.
- SZ. Zs. (Szabó Zsolt): Seres András emlékezete. Művelődés LIV. (2001) 2. 10.