Spanyol csupaszcsiga
![]() | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||
Nem szerepel a Vörös listán | ||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||
| ||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||
Arion vulgaris (Mabille, 1868) | ||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||
| ||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Spanyol csupaszcsiga témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Spanyol csupaszcsiga témájú kategóriát. |
A spanyol csupaszcsiga (Arion vulgaris) a szárazföldi tüdőscsigák rendjébe tartozó csigafaj. További népies nevei: luzitán vagy ibériai meztelencsiga.
A nagy, feltűnő meztelencsiga, amely az 1950-es évek óta inváziós fajként Európa egyre nagyobb részén elterjedt,[1] a 20. század végén elérte Ausztriát [2] majd Magyarországot is.[3]
Előfordulása
![]() | Úgy tűnik, hogy ez a szócikk vagy szakasz külső forrás szó szerinti másolata, és ez a szerzői jog megsértését jelentheti. | Győződj meg róla, hogy az azonos szövegek közül melyik keletkezett előbb! Ha tudsz, kérj engedélyt a korábbi külső szöveg felhasználására a Wikipédia:Engedélykérés lapon leírtak szerint, vagy szerkeszd bátran a lapot, és távolíts el minden jogvédett részt belőle! Kövesd a formai és a stilisztikai útmutatóban leírtakat! Ha sikerült eltávolítani a másolt szöveget, vedd le ezt a sablont! |
Magyarország területén jelenlegi ismereteink szerint 26 házatlan- vagy meztelencsiga-faj fordul elő, közülük 10 faj esetenként kártevőként is ismert. A barna csupaszcsiga tulajdonképpen két faj, mégpedig az Arion rufus és Arion lusitanicus. A hazai „csigairodalom” az 1900-as évektől az A. rufus fajt jelzi (Kőszeg, Kaposvár, Szeged, Budapest). Kaposvár környéki előfordulással az 1930-as években egy testvérfajuk, az élénk csupaszcsiga két változataként is leírták. Soós Lajos 1959-ben (bizonyító példányok hiányában) törölte a magyar faunalistáról, de várható előfordulásukat valószínűsítette. Az első A. rufus példányokat 1980-84-ben Barcson, az Arion lusitanicus első egyedeit 1985-ben Sopronban gyűjtötték. 1999-től kezdődően a Dunántúl nyugati és déli részéről (több helyről) erős kártételüket jelezték. A két faj példányai külső megjelenésükben és színezetükben nagyon hasonlóak egymáshoz, biztos elkülönítésük csak anatómiai vizsgálattal lehetséges. A spanyol csiga az Ibériai-félszigetről származik, az 1990-es évek ben elérte Skandináviát és Ausztriát is. Gesztenyebarna, világosbarna, téglavörös, narancssárga, szürke és fekete változata létezik, oldalán gyakran sötét oldalsáv húzódik. Talpa fehéres, nyálkája színtelen. A szúrós, büdös növényeken kívül minden zöldet lerágnak, ráadásul májustól egészen a fagy beálltáig pusztítanak.
Élőhelye
Rét, láp, cserjés, erdő, kert. A parlagon hagyott területek és az elhanyagolt, gondozatlan kertek, vízlevezető csatornák partszegélye kiváló életteret biztosít a házatlan csigák tömeges szaporodásához, illetve a szomszédos földterületekre történő szétterjedésükhöz.
Jellemzése
A zöld növényi részeket reszelőnyelvük segítségével elreszelik, tarrágást is végezhetnek. Nyálkájukkal, ürülékükkel szennyezik a növényt, termést. A tárolt zöldségeket a tárolóban is megdézsmálhatják. A földalatti növényi részek is áldozatul eshetnek károsításuknak: a csigák jelenlétét öblös, üreges „kirágások” jelzik a gumókon, karógyökereken. A házatlan csigák károsítását tavasztól őszig megfigyelhetjük.
A házatlan csigák egy- illetve kétnemzedékűek, a nemzedékek összefolynak a fejlődési stádiumok klímafüggősége és a hosszú peterakási időszak miatt. A legnagyobb mennyiségű petét nyár végén, ősszel rakják a talaj felső rétegébe, levelek alá, a talaj felszínére. A meszes burokban lévő petékből közvetlenül, átalakulás nélkül fejlődnek ki a fiatal csigák.
- Spanyol csupaszcsigák egyesülése
- Egy barna színű variáns
- Egy példány táplálkozás közben
Védekezés ellenük
Spanyol csupaszcsigákat riasztó növény a begónia, a feketeribizli, a paradicsom, de becserkészhetjük sörcsapdával is. Hatásos lehet a vízelvonó szerek – só, mész – használata. De a csiga besózása állatkínzás és környezetszennyezés.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Runner-ducks.jpg/220px-Runner-ducks.jpg)
Természetes ellenségek
Létezik biológiai fegyver is, az Indonéziában tojástermelésre kinevelt „indiai” futókacsa (Anas platyrhynchos f. domestica), ami a leghatásosabban elpusztítja az adott területről a spanyolcsigát.[4][5] Nyugat-Európában gyakran tartanak ilyen kacsákat és bérbe adják őket a csigák elleni védekezésre.[2]
Hazánkban a spanyol csupaszcsiga honos, bár az inváziójuk ellen kevésbé hatásos természetes ellenségei a fácán,[2] a fogoly,[2] a vakond,[2] a sün,[5] futóbogarak, elsősorban futrinkafélék, bábrablók, barna- és zöldvarangy, ásóbéka, tarajos gőte és lábatlan gyík.
Kémiai védekezés
A kémiai védekezés a csigaölő szerek alkalmazását jelenti. Szántóföldi és kertészeti kultúrákban (palántaágyban és üvegházban) zöldségfélék, dísznövények védelmére ez gyakran használt módszer.
Egyéb védekezés
- A védendő területen kívül is összecsalogathatjuk a csigákat
- termőhely kiválasztásakor kerüljük a mély fekvésű, vizenyős területeket.
- csigakerítést helyezhetünk ki a betelepedés irányára merőlegesen, megakadályozandó a csigák bejutását a védendő területre. Készíthető fémlemezből is, min. 20 cm magasságú legyen, tetején 45 fokos szögben visszahajló peremmel – a perem a csigák bevándorlásának irányába nézzen.
- a villanypásztor elvén működő csigakerítés is szóba jöhet, a huzalokba vezetett áram megakadályozza a csigák továbbjutását.
Jegyzetek
- ↑ (1956. szeptember 1.) „Notes sur les limaces, 3. Sur la présence en France d'Arion lusitanicus Mabille.”. Journal de Conchyliologie 95, 89–99. o.
- ↑ a b c d e Indiai futókacsa, spanyolcsiga. terebess.hu. (Hozzáférés: 2023. július 1.)
- ↑ Păpureanu A.-M., Reise H. & Varga A. (2014). "First records of the invasive slug Arion lusitanicus auct. non Mabille (Gastropoda: Pulmonata: Arionidae) in Romania". Malacologica Bohemoslovaca 13: 6-11. PDF
- ↑ Indiai futókacsa, spanyolcsiga. terebess.hu. (Hozzáférés: 2023. július 1.)
- ↑ a b Spanyol meztelencsigák tarolják le a magyar kerteket (magyar nyelven). 24.hu, 2023. július 1. (Hozzáférés: 2023. július 1.)
Források
- Mezőhír, VI. évfolyam, 7. szám – 2002. július
- http://www.terebess.hu/tiszaorveny/kacsa.html
- https://index.hu/politika/bulvar/0614slug/?print
- http://www.szentesinfo.hu/szentesielet/2007/30_0727/29.htm
- https://web.archive.org/web/20080616181026/http://www.stop.hu/articles/article.php?id=301136
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap