Suri várkastély
![]() | Ebben a szócikkben a japán nevek magyaros átírásban és keleti névsorrendben szerepelnek. |
Suri várkastély | |
![]() | |
Ország | ![]() ![]() |
Mai település | Naha |
Épült | 14. század |
Rekonstrukciók évei | 1992 |
Állapota | leégett (2019)[1] |
Típusa | guszuku |
Építőanyaga | fa |
Védettség | nemzeti kincs világörökségi helyszín |
Világörökségi adatok | |
Világörökség-azonosító | 972 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | (II)(III)(VI) |
Felvétel éve | 2000 |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Suri várkastély Pozíció Japán térképén | |
![]() | |
Suri várkastély weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Suri várkastély témájú médiaállományokat. |
A Suri várkastély (首里城; Suri-dzsó; Hepburn: Shuri-jō?), okinavai nyelven: Szui gusiku (; Hepburn: Sui gushiku?) várkastély (Okinavára jellemző guszuku) Suriban (ma Naha városrésze), az UNESCO világörökség része.[2] 1429 és 1879 között a Rjúkjúi Királyság királyi palotája volt, az 1945-ös okinava csatában szinte teljesen elpusztult. 1992-ben részben újjáépítették. 2019. október 31-én a kastély több terme egy tűzben megsemmisült.[1] Okinava kormányzója ígéretet tett az újjáépítésére.[3]
Története
Pontos építési ideje nem ismert, az viszont biztos, hogy a Szanzan-korban (1322–1429) már használták. Amikor Só Hasi király egyesítette a három okinavai királyságot és létrehozta a Rjúkjúi Királyságot, Suri lett a főváros, a Suri várkastély pedig a király rezidenciája.[4] A várkastély több száz évig volt a királyság központja, többször leégett és mindannyiszor újjáépítették. 1609-ben, Só Nei uralkodása alatt a Szacuma-han szamurájserege elfoglalta a várkastélyt és foglyul ejtette a királyt, aki csak akkor térhetett vissza kastélyába, amikor behódolt a Tokugava-sógunátusnak.[5]
1879-ben Okinavát Japánhoz csatolták és a Suri várkastély elhagyatottá vált. 1925-ben ugyan nemzeti kinccsé nyilvánították, azonban az 1945-ös okinavai csata során az amerikai bombák földig rombolták. Később a területen a Rjúkjúi Egyetem egyik campusa működött. 1958-ban rekonstruálták a Sureimon kaput. Az eredeti kastélyt 1992-re építették újjá.[6][7][8]
2019. október 31-én tűz ütött ki a várkastélyban, mintegy 4800 m²-nyi terület pusztult el, köztük a főépület, az Északi és a Déli csarnok.[1] Több mint 100 tűzoltónak, 10 órányi oltás után sikerült a lángokat megfékezni.[7] Naha városa közösségi finanszírozás keretében kért segítséget az újjáépítési költségek fedezéséhez, 2019. november 6-ig mintegy 377 millió japán jen (több mint egymilliárd forint) gyűlt össze, több mint 27 000 adományozótól.[9][10]
Jellemzői
A várkastély főépülete az 1700-as években épült[8] Szeiden (正殿; Hepburn: Seiden?), melyet eredeti formájában állítottak helyre az 1992-es újjáépítés során. A Hokuden (北殿?) (Északi csarnok), Nanden (南殿?) (Déli csarnok) és a Hósinmon (奉神門; Hepburn: Hōshinmon?) (Hósin-kapu) veszi körül. A két csarnokot múzeummá alakították; régen a kínai és a japán küldöttek fogadására szolgáltak. A Szeiden előtt terül el az Una-tér (御庭), ahol a ceremóniákat tartották.[11] A várkastély körül számos templom állt egykor, az Enkaku-dzsi templom a várkastély északi részén található, melynek egy részét helyreállították. A kastély területén egy mesterséges tó is található, melyet 1427-ben hozott létre egy hivatalnok, miután Kínában tanulmányozta a kertépítést.[8]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Burg_Shuri_Plan.jpg/400px-Burg_Shuri_Plan.jpg)
- Sureimon
- Várfal
- Zuiszenmon
- Trónterem
Jegyzetek
- ↑ a b c „Shuri Castle, a symbol of Okinawa, destroyed in fire”, The Japan Times Online, 2019. október 31.. [2019. október 31-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2019. október 31.) (angol nyelvű)
- ↑ Gusuku Sites and Related Properties of the Kingdom of Ryukyu (angol nyelven). UNESCO. (Hozzáférés: 2019. november 1.)
- ↑ Ando, Ritsuko: Fire destroys Japan's World Heritage-listed Shuri Castle. reuters.com . Reuters, 2019. október 31. (Hozzáférés: 2019. október 31.)
- ↑ Okinawa Prefectural reserve cultural assets center: 発見!首里城の食といのり (japán nyelven). Comprehensive Database of Archaeological Site Reports in Japan , 2016. (Hozzáférés: 2016. szeptember 2.)
- ↑ Turnbull, Stephen. The Samurai Capture a King: Okinawa 1609 (angol nyelven). Oxford: Osprey Publishing, 53–58. o. (2009). ISBN 9781846034428 [halott link]
- ↑ Tze May Loo. Heritage Politics: Shuri Castle and Okinawa’s Incorporation into Modern Japan, 1879–2000 (angol nyelven). Lexington Books, 4. o. (2014). ISBN 9780739182499
- ↑ a b Shuri Castle: Fire destroys 500-year-old world heritage site in Japan (angol nyelven). BBC. (Hozzáférés: 2019. november 1.)
- ↑ Crowdfunding campaign to rebuild fire-ravaged Shuri Castle raises over Y290 mil. Japan Times. (Hozzáférés: 2019. november 6.)
- ↑ 沖縄のシンボル「首里城」再建支援プロジェクト Donations to Naha City in Okinawa for the rebuilding of fire-ravaged Shuri Castle. Trust Bank. [2019. november 6-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Shuri Castle. Japan-guide.com. (Hozzáférés: 2019. november 1.)
Kelet-Ázsia-portál
Világörökségportál