Szepesi Attila
Szepesi Attila | |
![]() | |
A Szép versek antológiában megjelent portréinak egyike Csigó László felvétele | |
Élete | |
Született | 1942. április 21. Ungvár |
Elhunyt | 2017. március 30.[1] (74 évesen) Budapest[2] |
Nemzetiség | magyar |
Szülei | Szepesi Zoltán (1915-1995) Benda Mária (1921-) |
Gyermekei | Szepesi Dorottya (1967) Szepesi Anette (1970) Szepesi Dániel (1972) Szepesi Ádám (1974) Szepesi Ágnes (1980) |
Pályafutása | |
Első műve | Az üveg árnyéka (1970) |
Kitüntetései |
|
Irodalmi díjai | József Attila-díj (1980) Déry Tibor-díj (1996) Füst Milán-díj (1998) Látó-nívódíj (2006) Radnóti-díj (2014) |
Szepesi Attila (Ungvár, 1942. április 21. – Budapest, 2017. március 30.) József Attila-díjas magyar költő, publicista, pedagógus. Benda László (1951–) újságíró testvére.
Életpályája
Szülei: Szepesi Zoltán (1915-1995) és Benda Mária (1921-2019). Főiskolai tanulmányait a Juhász Gyula Tanárképző Főiskola magyar–rajz szakán végezte 1962–1968 között. 1968-1972 között a József Attila Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar magyar szakán tanult. 1968–1970 között Szászbereken és Hernádon volt általános iskolai tanár. 1970–1971 között Budapesten a Központi Antikváriumban eladóként dolgozott. 1972–1982 között a Kortárs folyóirat versrovatát szerkesztette. 1976–1989 között az Új Tükör munkatársa volt. 1989–1991 között az Új Írásnál dolgozott. 1992–1994 között a Pesti Hírlap, 1994–1995 között az Új Magyarország, utána a Magyar Nemzet munkatársa volt.
Magánélete
Nős, 1966-ban elvette Thaly Krisztinát, majd válása után 1989-ben Gyarmathy Editet. Első feleségétől öt gyermeke van: Dorottya (1967), Anette (1970), Dániel (1972), Ádám (1974), Ágnes (1980).
Munkássága
Hányatott élete és festői, zenei példák ösztönözték versírásra. Szilaj, pajzán, pajkos énekeiben a nép- és az archaikus költészet forrásaiból táplálkozó, változatos forma- és rímvilágot alakított ki.
Művei
- Az üveg árnyéka (versek, 1970)
- Hegedős-ének (versek, 1973)
- Zöldvári ének (gyermekversek, 1979)
- Az éjszakára (versek, 1979)
- Pitypang-királyfi (versek, 1980)
- Sorstalan énekek (versek, 1982)
- A bohóc seregélyek (gyermekversek, 1985)
- Farsang bolondja (versek, 1986)
- Harangvölgy (gyermekversek, 1986)
- Harangtemető (versek, 1987)
- Ars amatoria (versek, 1991)
- Himnusz a varjakhoz (versek, 1991)
- A Mikulás lámpája (mesék, 1993)
- Szélrózsa (versek, 1994)
- Rézgarasok, csigahéjak (versek, 1995)
- Planéta (esszék, 1998)
- Sárkányfogak (versek, 1998)
- Piros tojás, tapsifül (meseregény, 1999)
- Erdőmaszkok (esszék, 1999)
- Széltorony (régi és új versek 1963–1998, 1999)
- Kilenc bagoly (gyermekversek, 2000)
- A tudós szamár (2000)
- A béka kertje (esszék, 2001)
- Tündérek és katonák (esszék, 2002)
- Képmutogató (szonettek, 2002)
- Kapuk és vendégek (2003)
- Széllel szálló esztendő (2003)
- Az elsüllyedt várkastély. Barangolás a magyar múltban Pázmány Pétertől Hamvas Béláig (2004)
- Vidám busók (új versek, 2004)
- Őrtorony (2006)
- A fülemüle kertje; Littera Nova, Bp., 2010 (Sophie könyvek)
- 3 kópé kalandjai földön, vízen és levegőben; Noran Könyvesház, Bp., 2011
- Istenpor; Tiszatáj Alapítvány, Szeged, 2011 (Tiszatáj könyvek)
- Lyukas kétfilléres. Új versek; Nap, Bp., 2011
- Citeraszó; Nap, Bp., 2014
- Medvecukor. Barbár szonettek; Tipp Cult Kft., Bp., 2014 (P'art könyvek)
- Varázsfüvek. Barbár szonettek; Nap, Bp., 2016
- 56 vers; Nap, Bp., 2016
- Barbár szonettek; Nap, Bp. 2022 (posztumusz)
Díjai, elismerései
- Weöres Sándor-díj (1974, 2000)
- József Attila-díj (1980)
- Artisjus-díj (1986)
- Kortárs-díj (1994)
- IRAT-nívódíj (1995)
- Tiszatáj-díj (1996)
- Déry Tibor-díj (1996)
- Füst Milán-díj (1998)
- Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj (2002)
- Látó-nívódíj (2006)
- A Magyar Érdemrend lovagkeresztje (2012)[3]
- Radnóti-díj (2014)
Jegyzetek
Források
- Hermann Péter: Ki kicsoda 2002 CD-ROM, Biográf Kiadó ISBN 963-8477-64-4
- MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. ISBN 978-963-1787-283
- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó Kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
További információk
- Adatlapja a KIA honlapján
- Élete a Kortárs folyóirat honlapján
- Kortárs magyar írók
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap