Zoonózis
Zoonózis | |
DiseasesDB | 28555 |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zoonózis témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/EbolaCycle.png/280px-EbolaCycle.png)
Zoonózisnak olyan fertőző betegségeket nevezünk, amelyek állatról emberre képesek átterjedni (illetve emberről állatra: ez utóbbit fordított zoonózisnak is nevezik). Több súlyos betegség tartozik ide. A klímaváltozás következtében a betegségek kórokozóit hordozó állatok (vektor) közül soknak a tenyészhelye megváltozott.[4] Eredetileg görög összetett szó: zoon jelentése állat, noszosz betegséget jelent.
A zoonózis fontos kutatási területe a fejlődőben lévő inter- és multidiszciplináris tudománynak, az állatorvostant és az emberi gyógyítást ötvöző környezeti gyógyászatnak, illetve általában a környezettel foglalkozó tudományoknak.
A kínai tudósok azt gyanítják, hogy az új koronavírus (SARS-CoV-2) denevérekből származik. A kutatók a "Nature"[5] folyóiratban beszámoltak arról, hogy a genomszekvenciák összehasonlítása alátámasztja ezt. Az először Vuhanban megjelent új koronavírus, nagyban hasonlít a 2002 novembere és 2003 júliusa között a SARS nevű tüdőbetegséget kiváltó virushoz is. A SARS fertőzést szintén a denevérekre vezették vissza, amely a cibetmacskákra, majd az emberekre terjedt át.[6]
Zoonózisok (nem teljes) listája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Cynopterus_brachyotis_%28Lesser_short-nosed_fruit_bat%29.jpg/280px-Cynopterus_brachyotis_%28Lesser_short-nosed_fruit_bat%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Puuk4.jpg/280px-Puuk4.jpg)
- Anthrax
- Bolíviai vérzéses láz
- Brucellózis
- Borreliózis vagy Lyme-kór
- Borna vírus
- Bubópestis
- Campylobacteriosis
- Chagas-láz
- COVID–19
- Creutzfeldt–Jakob-szindróma (CJD), kergemarhakór
- Cutan larva migrans
- Dengue-láz
- Ebola
- Echinococcosis
- Galandféreg (Tinea canis főleg)
- Hantavírus
- Hendra vírus
- Henipavírus
- HIV-1
- HIV-2
- Koreai vérzéses láz
- Krím-kongói vérzéses láz
- Kullancs encephalitis
- Lábrea-láz
- Lassza-láz
- Leishmaniasis
- Leptoszpirózis
- Liszteriózis
- Madárinfluenza
- Malária
- Marburg vírus
- Marhatuberkulózis
- Monkey B vírus
- Nipah virus
- Nyugat-nílusi vírus
- Ocularis larva migrans
- Orbánc
- Ornitózis vagy Psittacosis vagy papagájkór
- Oropouche-láz
- Q-láz
- Kiütéses tífusz és más Rickettsia betegségek
- Rift Valley-láz
- Szalmonellózis
- Sárgaláz
- Sertésinfluenza
- Sodoku
- Toxoplazmózis
- Trichinózis
- Venezuelai vérzéses láz
- Visceralis larva migrans
- Veszettség
- Zika-vírus
Magyar kutatása
Magyarországi kutatását az 1992-ben alakult Magyar Zoonózis Társaság koordinálja.
Jegyzetek
- ↑ To the world he is Ebola Patient Zero - who sparked epidemic - but to his father, Emile was his two-year-old son who just liked to listen to the radio and play with his ball. Daily Mail, 2014. október 28. (Hozzáférés: 2015. január 28.)
- ↑ Tracing Ebola’s Breakout to an African 2-Year-Old. The New York Times, 2014. augusztus 9. (Hozzáférés: 2014. augusztus 10.)
- ↑ John Vidal: Ebola: research team says migrating fruit bats responsible for outbreak. the Guardian. (Hozzáférés: 2014. szeptember 30.)
- ↑ Ökológus a koronavírusról: erről is a klímaváltozás tehet!. valaszonline.hu, 2020. január 29. (Hozzáférés: 2020. március 29.)
- ↑ Why snakes probably aren’t spreading the new China virus (angol nyelven). Nature, 2020. január 23. (Hozzáférés: 2020. február 3.)
- ↑ Neues CoronavirusGenetisch eng mit dem Sars-Virus verwandt (német nyelven). deutschlandfunk.de, 2020. február 3. [2020. február 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 3.)
- ↑ Serologic Evidence of Fruit Bat Exposure to Filoviruses, Singapore, 2011–2016. (Hozzáférés: 2020. február 3.)
További információk
- A Magyar Zoonózis Társaság honlapja
Angol nyelven:
- Publications in Zoonotics and Wildlife Disease
![]() | Az itt található információk kizárólag tájékoztató jellegűek, nem minősülnek orvosi szakvéleménynek, nem pótolják az orvosi kivizsgálást és kezelést. A cikk tartalmát a Wikipédia önkéntes szerkesztői alakítják ki, és bármikor módosulhat. |
Orvostudományi portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap