Zsomborlevelű csucsor
![]() | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Solanum sisymbriifolium | ||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||
Solanum sisymbriifolium Lam. (1794) | ||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Zsomborlevelű csucsor témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zsomborlevelű csucsor témájú médiaállományokat és Zsomborlevelű csucsor témájú kategóriát. |
A zsomborlevelű csucsor, zsomborlevelű ebszőlő vagy tüskés paradicsom ill. a német növényárudáktól átvéve: licsi-paradicsom (Solanum sisymbriifolium) a burgonyafélék (Solanaceae) családjába tartozó invazív évelő, amit nálunk ehető gyümölcséért termesztenek hobbikertekben.[1]
Apró gyümölcsei kívül pirosak, belül sárgásak és tüskés, zöld tokban nőnek, ami a bogyók növekedésével szétnyílik. Az érett gyümölcsök könnyen leválnak a szárról. Ízük a meggyre emlékeztet, némi trópusi beütéssel és paradicsomos utóízzel.
Több helyen ültetik a burgonya fonalférgek ellen csapdanövényként, mert a szárában és gyökereiben szolaszodint termel és ellenálló egyes kártevőkkel és fertőzésekkel szemben.
Élőhelye
A faj Közép- és Dél-Amerikából származik. Természetes elterjedési területe Argentína, Brazília déli része, Paraguay, Uruguay, Bolívia és Kolumbia. Igénytelen, gyorsan megjelenő gyomnövényként sitthalmokon, útszélen, kerítések tövében és töltéseken tenyészik.[2]
Dél-Európában, Afrikában, Ausztráliában és Észak-Amerika délkeleti részén behurcolt, invazív gyomnövényként terjedt el. Dél-Afrikába már az 1900-as évek elején elszabadult és többszöri kampányok ellenére sem sikerült kiirtani.
Jelentősége
Invazív gyom
Mivel a faj a madarak által - melyek megeszik a gyümölcsét - gyorsan elterjed és a tüskéivel, valamint ragacsos szőrével erősen védi magát, az eredeti elterjedési területén kívül a fagymentes területeken inváziós gyomnövénynek számít.
Kultúrnövény
A növény a 18. század óta megtalálható az európai botanikus kertekben. Az éretten 2–3 cm nagyságúra megnövő, piros gyümölcse ehető. Európa szerte árusítják a kertészetek.
Csapdanövény és lehetséges kártevőgazda
A zsomborlevelű csucsor ellenálló a burgonya-fonalférgekkel és a burgonyavészt okozó phytophthora infestans gombával szemben, a burgonyaültetvények köré ültetve ill. azzal vetésforgóban hatékony védelmet jelenthet. Ugyanakkor, mivel maga rezisztens, esetleg hordozója lehet a burgonya és paradicsom ezen károsítóinak.[3]
![]() | ![]() | ![]() |
Jegyzetek
- ↑ Plants Profile for Solanum sisymbriifolium (sticky nightshade). plants.usda.gov. [2017. május 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. május 15.)
- ↑ Arenas, P. (1977. július 1.). „Plants of common use in Paraguayan folk medicine for regulating fertility” (angol nyelven). Economic Botany 31 (3), 298–300. o. DOI:10.1007/BF02866879. ISSN 0013-0001.
- ↑ Timmermans, Bart Gerardus Hubertus: Solanum sisymbriifolium (Lam.) : a trap crop for potato cyst nematodes. ISBN 9085043255
Források
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap