Gustav VI Adolf av Sverige
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Stockholm
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Helsingborg
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
- Svensk monark (1950–1973)
- kronprins (Sverige, 1907–1950)
- Margaret av Connaught
- Louise Mountbatten
Erik av Sverige (familierelasjon: yngre bror)
Kungliga Vetenskapsakademien
Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien
Académie des inscriptions et belles-lettres (1952–1973) (foreign member of Académie des Inscriptions et Belles-Lettres)[7]
Gruppo dei Romanisti
Sveriges Olympiska Kommitté (president)
Riksidrottsförbundet (president)
Royal Society (1959–) (Royal Fellow of the Royal Society)[8]
Storkorskommandør av Sverdordenen (1882)
Storkorskommandør av Nordstjerneordenen (1882)
Storkors av Vasaordenen (1912)
Karl XIIIs orden (1882)
Order of Saint John in Sweden
Illis quorum
St. Olavs Orden (1882)
Den Norske Løve (1904)
Sankt Stefans orden (1912)
Ærestegn i gull av Ærestegnet for fortjenester (1960)
Storbånd av Leopoldsordenen
Sydkorsordenen
Elefantordenen (1903)
Dannebrogordenens hederstegn (1935)
Kong Christian Xs frihetsmedalje
Dannebrogordenen (1952)
Den islandske falkeorden
Muhammad Ali-ordenen
Salomo-ordenen (1945)
Storkors av Æreslegionen
Den sorte ørns orden
Den røde ørns orden
Trohetens husorden
Den oldenburgske hus- og fortjenstorden
Den saksisk-ernestinske husorden
Rutekronens husorden
Storkors i særklasse av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden
Frelserens orden
Pahlaviordenen
Order of the Two Rivers
Knight of the Order of the Most Holy Annunciation (1905)
Storkorsridder av Sankt Mauritius' og Sankt Lasarus' orden (1905)
Storkorsridder av Italias kroneorden (1905)
Storkors med kjede av Republikken Italias fortjenstorden (1966)
Krysantemumsordenen
Storkors av Den nederlandske løves orden
Osmanieordenen
Solordenen
Tårn- og sverdordenen
Carol Is orden
Andreasordenen
Sankt Aleksander Nevskij-ordenen
1. klasse av Sankt Stanislaus-ordenen
1. klasse av Sankta Annas orden
Den hvite ørns orden
Ridder av Det gyldne skinns orden (1910)
Chakri-ordenen (1911)
Storkorsridder av Royal Victorian Order (1905) (ærespris)
Æresridder av storkorset av Bath-ordenen (1905) (ærespris)
Det kongelige Victoriakjedet (1923)
Hosebåndsridder (1954)
Æresdoktor ved Lunds Universitet (1918)
Honorary doctor of the Clark University (1926)
Æresdoktor ved universitetet i Cambridge (1929)
Æresdoktor ved universitet i Tartu (1932)
Society of the Cincinnati (1938) (æresmedlem)
Royal Fellow of the Royal Society (1959)[8]
Storkors med kjede av Finlands hvite roses orden (1925)[9]
![Gustav VI Adolf av Sveriges signatur](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Gustaf_VI_Adolf_signature.svg/250px-Gustaf_VI_Adolf_signature.svg.png)
![Gustav VI Adolf av Sveriges våpenskjold](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Great_coat_of_arms_of_Sweden.svg/250px-Great_coat_of_arms_of_Sweden.svg.png)
Gustav VI Adolf (Oscar Fredrik Wilhelm Olaf Gustaf Adolf) (1882–1973) var konge av Sverige fra 29. oktober 1950 til sin død. Han var sønn av kong Gustaf V og dronning Victoria, og farfar til Sveriges nåværende konge, Carl XVI Gustaf av Sverige. Han var den 6. monarken på tronen av Bernadotte-slekten i Sverige.
Liv og virke
Bakgrunn
Lørdag 11. november 1882 kl. 17.00 nedkom kronprinsesse Victoria med kronprins Gustafs eldste sønn. Hertugen av Skåne, prins Oscar Fredrik Wilhelm Olaf Gustaf Adolf ble døpt i Vita Havet på Stockholms slott den 25. november samme år, av erkebiskop Anton Niklas Sundberg, i vann som var hentet fra Jordan i Palestina.
En stor del av barndommens somre ble tilbrakt på Mainau-slottet hos morens foreldre. Farmoren dronning Sofia lot ofte prinsene være hos henne på Ulriksdals slott, som var hennes favorittresidens.
Utdanning
I 1902 ble han skrevet inn på Uppsala universitet.
Gustav VI Adolf snakket fire språk flytende: svensk, engelsk, fransk og tysk, og han leste italiensk uten problemer, samt noe latin.[trenger referanse]
Ekteskap og etterkommere
Den 26. januar 1905 var hertugen av Skåne i Kairo i Egypt, og møtte hertugen av Connaughts eldste datter Margaret. De forlovet seg allerede etter fire uker i Kairo, og giftet seg på Windsor Castle 15. juni 1905. Deres barn:
- Arveprins Gustav Adolf (1906–1947)
- Prins Sigvard av Sverige (1907–2002)
- Prinsesse Ingrid av Sverige (1910–2000)
- Prins Bertil av Sverige (1912–1997)
- Prins Carl Johan av Sverige (1916–2012)
Den 1. mai 1920 døde kronprinsesse Margaret av sykdom.
Kronprinsen reiste mye i årene som enkemann, blant annet til England i 1923 der han møtte sin andre hustru. Hennes far, markien av Milford Haven, som hadde gått bort i 1921, hadde sagt: "Det finnes bare et menneske i hele verden som skulle passe Louise, og det er Gustaf Adolf av Sverige. Og den eneste som skulle passe Gustaf Adolf er Louise!"[trenger referanse]
Forlovelsen med Louise Mountbatten ble erklært 1. juli 1923, og de ble viet 3. november samme år i St. James' slottskapell av erkebiskopen av Canterbury. De fikk kun ett barn; en datter som var dødfødt.[10]
Regentskap og interesser
Da faren Gustaf V døde 29. oktober 1950, avla kong Gustaf VI Adolf den kongelige ed.
Gustaf VI Adolf var kjent som amatørarkeolog, og ved flere anledninger reiste han til Italia for å delta i utgravinger. Han ble blant annet æresmedlem av British Academy i 1953.
En annen interesse var kinesisk kunst.
Som kronprins reiste Gustaf Adolf til Amerika 1926–1927, han var leder i Riksidrottsförbundet, reiste til svenskebarna i Estland i 1931 og involverte seg i hæren. Det sies at han skrev signaturen sin 7000 ganger i året, og at han hvert år var vert for 3000 gjester.[trenger referanse]
Gustaf VI Adolf var den første svenske monarken etter frihetstiden som regjerte helt uten politisk makt. Han hadde likevel en så sterk posisjon at Sveriges riksdag, til tross for sterk venstrevind på begynnelsen av 1970-tallet, ikke ville la den nye regjeringsformen tre i kraft før etter kongens død.[trenger referanse]
Gustaf VI Adolf fikk i august 1973 blødende magesår, og ble operert for dette. Men etter operasjonen pådro han seg lungebetennelse, hjerteflimmer, svekket nyrefunksjon og tilbakekommende magesår. Han døde fredelig klokken 20.35 15. september 1973 på Helsingborgs lasarett med sine nærmeste rundt seg.
Bildegalleri
- Daværende kronprins Gustaf Adolf 1912 med kronprinsesse Margareta, prinsene Gustaf Adolf og Sigvard, prinsesse Ingrid og den nyfødte prins Bertil. Det yngste barnet, Carl Johan, mangler på bildet.
- Kong Gustaf VI Adolf og dronning Louise på 1950-tallet.
- I gravfølget ved bisettelsen av kronprinsesse Märtha 21. april 1954 gikk (bak kong Olav og kronprins Harald, fra venstre i bildet) blant andre Carl Bernadotte (bror) og Erling Lorentzen (svigersønn), deretter kongene Frederik IX av Danmark, Gustav VI Adolf av Sverige (fetter) og Baudouin I av Belgia og så Islands president Ásgeir Ásgeirsson (med flosshatt til høyre).
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, oppført som Gustav VI Adolf, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Gustav-VI-Adolf, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Den svenske kirkes fødsels- og dåpsprotokoller, «Hovförsamlingens kyrkoarkiv, Födelse- och dopböcker, SE/SSA/0007/C I/6 (1861-1886), bildid: 00033265_00118», side(r) string: Ingen verdi, besøkt 27. april 2018, «Lördagen den 11 November år eft(er) Christi börd......föddes på Stockholms kung Slott Hans Kungl Höghet...»[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Munzinger Personen, oppført som Gustaf VI. Adolf, Munzinger IBA 00000000170, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 23849, oppført som Gustav VI. Adolf[Hentet fra Wikidata]
- ^ Proleksis Encyclopedia, oppført som Gustav VI. Adolf, Proleksis enciklopedija-ID 24964[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Svenske kirkebøker, «Hovförsamlingens kyrkoarkiv, Församlingsböcker, SE/SSA/0007/A II a/5 (1871-1890), bildid: 00033252_00008», side(r) 5, besøkt 27. april 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ aibl.fr, besøkt 3. april 2023[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Complete List of Royal Society Fellows 1660-2007, side(r) 150[Hentet fra Wikidata]
- ^ Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikunnat, side(r) 497[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Queen Louise of Sweden» (engelsk). Besøkt 21. desember 2023. «Upon her marriage, she became 'Crown Princess of Sweden and The Duchess of Scania' with the qualification of Royal Highness. The marriage was a happy love match, Louise got on well with his family and soon became she began to love Sweden, and her people loved her, but sadness soon came to them as their only child, a daughter was stillborn on 30th May 1925.»
Eksterne lenker
- (en) Gustaf VI Adolf of Sweden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Forgjenger | Konge av Sverige 1950–1973 | Etterfølger |